382 
T)', STAUB MÓRICZ : 
Trencsén vármegyéhez tartozik. Egyes helyeken a tőzegréteg csak 20; 
másokon 35—40 cm vastag. A süppedékes, forrásos foltokban sphagnum 
és főleg egy Polytrichum sp. nőnek. A tőzegben fatörzsöt nem lehetett 
találni. Az altalaj sárgás barna agyag és törmelék kőzet, melynek darabjai 
némelykor 1—2 kg súlyúak. 
2. Bisztricska vidékén a «Trsztye»* és a «Na Kotlina» nevű dűlök 
tőzegesek. Az első 17 boldnyi terület, de ebből csak 10—12 hold esik a 
tőzegre. Az utóbbi bárom közelálló külön telep, melyek összes területe 
4—5 hold. Legnagyobb vastagsága 1,2 m. A trsztyei telepen egy drainage 
árok oldalain a következő rétegsorozat volt észlelhető: 30 cm szürke 
agyagos feltalaj növények gyökereitől sűrűén átszőve; 30—80 cm szürke 
agyag mészkőtörmelékkel; ez alatt 80-—100 cm fekete tőzeg. Ágdarabok 
vannak benne. Az altalaj agyag, egyes helyeken mésztufa. 
Liptó vármegyéből, honnan sok tagadó válasz jött, dr. Filárszky 
Nándor úrnak számos adatot köszönünk, melyekből kitűnt, hogy e megye 
Árva vármegye után a lápokban leggazdagabbak közé tartozliatik. Pokorny 
(i. b. 106. 1.) adatai ellenben igen jelentéktelenek. 
Síklápok: 
1. Verbőcz határában a «Mocsiari» nevű terület 12—15 kát. boldnyi 
nagy; csak egyetlen egy rétege van és ez 10—50 cm vastag. Az altalaja 
homok, kavics, nagyobb gránittömbök, melyek a láp szélén a felszinten is 
láthatók; ez alatt kékes szinű agyag van. 
2. Stranya-Szt.-Kereszt mellett a Cemnik patak völgyében. Területe 
5 hold, csak egy tőzegrétege van, melynek vastagsága 10—20—55 cm. Az 
altalaj agyag. 
3. Proszék mellett több láp fekszik; a legnagyobbik 2 kát. boldnyi nagy 
és 2,5 m mély; a többi mind csak néhány m 2 -nyi nagyok. Talán két rétege 
van a tőzegnek; a felső csaknem tisztán famaradványokból látszik állani; 
az alsót és vékonyabbat nádmaradványok stb. is alkotják. Az altalaj 
szürkés kék agyag. 
4. Bodafalu határában a Demenova-patak átszelte utolsó völgy lapá¬ 
lyán két részből álló és összesen 14 k. holdat elfoglaló területnek alsó 
részét «Ribnik»-nek; felső részét «Szliucsiu»-nak mondják. Közepe táján 
75—80 cm, széle közelében kb. 60 cm vastag. A láp alsó rétegében fatuskók 
fordulnak elő; az altalaj homok és ez alatt homokos agyag. Birtokosa 
emlitette, hogy régebben e helyen halas tó lett volna, és innen származik 
alsó részének mai neve is: Ribnik. 
Fellápok: 
1. Stranya-Szent-Kereszt mellett a Krizjanka patak völgyében fekszik 
egy egyes kisebb lápokból álló összesen 40—50 holdat elfoglaló terület. 
* trszt = nád; trsztye = nádas. 
( 252 ) 
