386 
Dt STAUB MÓRICZ : 
A Hidas-Németi és Kassa közti völgyrészlet átkutatása kedvezőbb 
eredménynyel járt, mert itt 
1. Zsebes mellett akadtam az ú. n. «Csataj» -rétre. Kiterjedése 5 hold, 
közepén 2,5 m vastag. Hallomás szerint e tőzeges terület nehány év előtt 
nagyobb volt. (A hernádvölgyi nép a tőzeglápos helyeket «vadvizesek#-nek 
nevezi, a fekete tőzegföldet pedig «parázsföld»-nek). Három réteget lehet 
megkülönböztetni, ú. m.: ci) a felső már elgyepesedett réteg, b) még ép 
gyökerek és más növényrészek képezte réteg, c) egészen elmállott erősen 
vizáztatta réteg. A tőzeglápon fák nincsenek, csak néhány fűzcserje, de a 
középső rétegben találtak kisebb fatuskókat. Az altalaj szürke, márgás 
agyag, mely felett apró kavics közt nagy görgeteg kövek is vannak. 
2. Az oApró falvak» mellett a «Füzi puszta# területén 2,5 holdnyi 
nagy síkláp van, melynek vastagsága 10—50 cm. A tőzeg háromrétegű, 
a felső nyirokkal van keverve, az alsó pedig agyaggal. A középső a legjobb 
minőségű. Helyenként a lápban homok- és kavicsrétegek láthatók. Az 
altalaj szürke agyag, mely fölött gyakran kavics található. 
Ellenben a Csermely-völgyben s általában az egész abauj-torna vár¬ 
megyei hegységben seholsem fordul elő tőzeg s ha itt-ott mutatkozik némi 
tözegképződésre kedvező alkalom, mint például a Csermely völgyében, hol 
csak csekély kiterjedésű moha (Hypnum) tőzeg előfordul, de ez a völgy lejtős 
viszonyainál fogva a mostaninál (10 cm) nagyobb mérvű vastagságot s terje¬ 
delmet aligha fog elérni. 
A vármegye másik síkjának, a Kanyapta vidékének kutatása sem járt 
a várakozásnak megfelelő nagy eredménynyel. Mielőtt azonban a szorosab¬ 
ban vett Kanyapta vidéket bejártam volna, a Kanyapta völgyével kapcso¬ 
latban álló Bodva és Torna völgyét vettem szemügyre. 
A Bodva völgyében sorra jártam Bodva-Vendégitől egészen Bákóig a 
helységek határait, de ugyancsak minden jelentősebb eredmény nélkül. 
Csak Komjáti, Nádaska és Bodva-Vendégi határában találtam tőzeges 
réteket; a két utóbbinak kiterjedése nagyobb (10, illetőleg 60 hold), de a 
földes, tőzegszerű réteg vastagsága csak 10—30 cm közt váltakozik. 
Növényzetük föképen sás, altalajuk pedig szürke agyag. A Komját helység¬ 
hez tartozó tőzeges terület 3—4 holdat tesz ki, melyet sással kevert mocsári 
növényzet borit. A tőzegréteg 30—50 cm, altalaja pedig ugyancsak szürke 
agyag. A tőzeg, úgy látszik, nádtőzeg, máskülönben kis mélységben is telje¬ 
sen el van ázva, laza, mert a rét vizének lefolyása igen csekély. 
A Bodvába torkoló Torna-patak völgyében kisebb, jelentéktelen vad¬ 
vizes, tőzeges területektől eltekintve, szives figyelmeztetés útján akadtam 
3. Görgő község határában a 430 holdnyi «Nagytó» nevű rétre és a 
tőle csak keskeny földszalag által elkülönített 190 holdnyi «Kistó# nevű 
síklápterúletre. Hosszúsága kb. 1600 m. A «Kistó# mélysége közepén 5 m, 
a «Nagytó »-é nyugati felén 4,5 m. 
( 256 ) 
