A TŐZEG MAGYARORSZÁGON. 
389 
fekvő Pálffy-major mellett, az ú. n. «Rusztenréten», melyen a szt.-györgyi 
kénfürdő fekszik. 
Marcheggtől északra két mértföldnyire a Kárpátok nyugoti oldalán 
Láb és Detrekő-Csütörtök között egy kb. 50 hold kiterjedésű tőzegtelep 
állítólag már 1846-ban kiégett. 
Komárom vármegyéből érkezett tudósítás szerint valószínű, hogy 
ott tőzegtelepek előfordulnak. Pokorny (i. h. 104. 1.) említi, hogy a Duna 
balpartján, a Csallóközön, a Bastól délre fekvő Szapnál a csatornázás alkal¬ 
mával akadtak egy tőzegtelepre, mely, úgy látszott, délnyugat-északkeleti 
irányt vett és kis vízállásnál megméretvén 5 lábnyi mélységben még nem 
volt áthatolható. Egy beérkezett tudósítás szerint talán Martos vidékén 
volna leginkább tőzegtelep található, mert ott nagy sások és nádasok 
vannak; a vidék továbbá lapályos és árvizeknek van kitéve. 
Borsod vármegyében Pokorny (i. li. 127. 1.) szerint Mező-Csattól 
északkeletre Tisza-Kürt és Nemes-Bükk környékén és Csáttól északra Heő- 
Bába, Heő-Papi és Igriczi községekben ; végre magában Csát községben is 
vannak ingoványok. 
Az Edelény környékén állítólag előforduló tőzeges telepek kétségesek. 
A többi itt föl nem említett vármegyékből nem kaptunk értesítést. 
c) Az északkeleti határszéli vármegyék: Zemplén, Ung, 
Bereg, Ugocsa és Máramaros. 
A beérkezett tagadó válaszoknak daczára alig hihető, hogy e nagy 
területen fellápok nem volnának. Valószínűnek tartjuk, hogy e tekintetben 
a hegység szorgos kikutatása eredménynyel járna. Ep úgy ki kellene ku¬ 
tatni a Bodrogköz- 1. Ott Pokorny szerint (i. h. 135. 1.) a ((Hosszúrét# nevű 
mocsár legutóbb 5 négyzetmértföldnyi területet foglalt el; de azt is említi 
Pokorny, hogy a Bodrogköz nagy részét már kiszárították és művelés alá 
vették. 
Pokorny szerint Karád felé Lukától keletre kezdődik a tulajdonképeni 
lápvidék, melyen sok tiszta tó van és a homokbuczkák között nádasok és 
lápok is elterülnek. Vannak köztük 3—6 lábnyi vastag, sokszor igen jó 
tőzeget szolgáltató telepek. A tulajdonképi lápvidék a «Hétleánytó» mögött 
van. Egy része ennek már Pokorny idejében állott mívelés alatt. Karcsa 
mellett ismét van egy lápterület, de a telepek sokkal vékonyabbak és 
szárazabbak mint a karádiak. Az egész vidék valaha nagy lápterület 
lehetett. 
Bereg vármegye, melynek a Tisza és a Latorcza között fekvő része 
mintegy 24 négyzetmértföldnyi nagy tó fenekének tekinthető (Pokorny 
i. h. 134. L), a Tisza szabályozása előtt vízzel volt elöntve és még most is 
vannak ott mocsarak és ingó lápok. Nehány jelentékeny mocsár megmaradt 
(259) 
