KÖNYVISMERTETÉS. 
391 
egy részét Központi Kárpátjaink északi tövéig ; ugyanis Európa nagy negyedkori 
területét, mely annak azoi és palaeozói magvákoz csatlakozik; a kréta és a har¬ 
madkor mintegy lerakodási szárnyait alkotják az ősi hegység magvának. 
A térkép mértéke 1 : 1.500.000 és technikai kivitel tekintetében valóban 
mintaszerűnek mondható. Igen örvendetes körülménynek mondhatjuk azt, hogy 
magas kormányunk bőkezűsége folytán a térkép 50 példánya fog kiválóbb intéze¬ 
teink birtokába kerülni és ily módon teljesítheti feladatát, melyet teljesíteni hi¬ 
vatva van. 
Szükségesnek tartjuk azonban arra is figyelmeztetni, hogy a kiadó czég oly 
előnyös feltételek mellett bocsátja a piaczra, hogy az egész térkép megszerzése 
szerény anyagi viszonyok közt élő szakembernek is lehetségessé tétetik. A mint a 
térkép-bizottság ide mellékelt körleveléből kitűnik, a térkép aláírás utján 80 már¬ 
káért kapható, mely összegből a megfelelő részletfizetések az egyes fűzetek meg¬ 
jelenése alkalmával lefizethetők; így az első már megjelent füzet ára 10 márka- 
E kedvező fizetési feltételek azonban csak akkor érvényesek, ha az egész munkára 
való aláírás 1895 julius 1-éig megtörtént. Ezen időponton túl a térképmű ára 
110 márka lesz. a— 
Traité des gites mineraux et métalliféres. Recherche, étude et condition 
d’exploitation des mineraux utiles. Description des principales mines 
connues, usages et statistique des métaux. Cours de géologie appliquée 
de l’École sUperieur des mines pár Ed. Fuchs et L. de Launay. Paris, 
Librairie polytechnique Baudry és Cie. 1893. 
Két vaskos és fényesen kiállított, az ásványfekhelyeket tárgyaló kötet fekszik 
előttünk. E munka a föld majd valamennyi eddig ismert és értékesíthető ásvány¬ 
fekhelyeit tárgyalja és e terjedelmes anyagot az ásványok faja szerint taglalja; 
melyek mindegyikét először jellemezve, használatát és statistikáját adván, az 
egyes ásványelőfordulásokat geologiailag szétválasztja, országok szerint leírja és 
a reá vonatkozó irodalmat elősorolja. 
A kitűnő munka becsét lényegesen emelik a földtani térképek és a részben 
színezett, geológiai és érczfekvőhelyeket ábrázoló szelvények. 
A következőkben röviden bemutatjuk a megbeszélés tárgyát képező 
anyag sorozatát: Szén (gyémánt, grafit, szénhydrogenek, földgáz, földolaj, 
földkátrány, borostyán, földgyanta, bitumen és bitumenes kőzetek, aszfalt); 
silicium ás különféle silicátok (homok, hegyi kristály, jaspis, achat, opál, csillám, 
aszbeszt. fedöpala, topáz, gránát, különféle orosz drágakövek); bőr (bórsav, borax, 
boracit); kéri (kén, pyrit); selen és tellur, chlor, jód, brom, fluor és foszfor 
(phosphorit és apatit); nitrátok (salétrom); kálium (kálisók); lithium; nátrium 
(kősó, glauberit, szoda); calcium (mészkő, cementmész, litkographiai kő, már¬ 
vány, gipsz); magnesium (magnesit); bárium (súlypát); strontium ( strontianit, 
cölestin) ; alumínium (bauxit és kryolith, korund, rubin, zaphir, smirgel, alunit, 
kaolin és agyag); vas (a vaskőfekhelyek formátiok szerint). 
( 261 ) 
