TÁRSULATI ÜGYEK. 
393 
«Neues Jahrbucli für Mineralogie# különösen oda törekednék, liogy irodalmi 
ismertetéseiben a lehető legnagyobb tökéletességig vigye.* 
E terjedelmes munka nagy becsét elismerve, az ásványfekvőhelyeket illető¬ 
leg e könyvet mint fölkeresésre alkalmas művet nem ajánlhatjuk eléggé a szak¬ 
közönség figyelmébe. Gezell Sándor. 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
VI. SZAKÜLÉS 1894 NOVEMBER 7-ÉN. 
Elnök: Böckh János. 
Az elnök megnyitván az ülést, a titkár jelenti, hogy lovag dr. Herich Károly 
nyug. m. kir. min. osztálytanácsos, a társulat örökítő és egy időben vál. tagja f. évi 
szeptember 1-én meghalt, mit a jelen volt tagok szomorúan vettek tudomásul. 
Az előadásokat megkezdte : 
1. Dr. Szádeczky Gyula, a ki «a szobi Ságh-hegy andesitjeinek kőzetzárvá¬ 
nyain- ról értekezett. Előadó bevezetésül röviden ismertette a zárványokat tartal¬ 
mazó kőzet települési viszonyait. A legtöbb zárványt diónagyságú cordierit-gnájsz 
darabok alkotják, a melyek teljesen bele vannak olvadva az andesit anyagába. 
Legfeltűnőbbek e zárványokban a sok és szép kifejlődésű korundok, nagyobbak, 
de kevésbbé jó megtartásúak az andalusit és cordierit; ezeken kívül még silli- 
manitot, gránátot, plconastot, apatitot és magnetitot ismerhetett fel az előadó. 
Vannak szemcsés-gránitos szövetű világos szürke kőzetzárványok is, a melyek 
dioritnak bizonyultak, ezekben quarz és sok szemcsés calcit volt felismerhető. 
2. Francé Rezső a « kolozsvári lignit diatomacea-florájá»-ró\ értekezett. 
Előadó ezen barnaszén mikroszkopos vizsgálatakor ebben 10 diatomacea, 3 pro¬ 
tozoa kova, illetve mészhéjait és szivacs spiculumokat constatált, a melyek mind 
recens fajokhoz tartoznak. Ezen eredmény megerősíti a kérdéses lignit makrosz¬ 
kópos zárványaiból vonható ama következtetést és bebizonyítja azt, hogy a lelet¬ 
hely a diluvialis korban, egy növénydús, állandó édesvízi mocsár volt. 
3. Kalecsinszky Sándor vál. tag bemutatta dr. Bittó Béla dolgozatát: 
«Nehány magyarországi szén analysise.» A munkában negyven és egynéhány 
szén elemzési eredménye van közölve, s a caloriák is kiszámítva; a szerző a 
nyert eredményeit száraz anyagra is átszámította. 
4. Dr. Staub Móricz titkár bemutatta dr. Traxler László r. tag dolgozatát 
«a hévízi tó iszapjának spongioHtjairól. » A szerző az iszapot megvizsgálván, úgy 
találta, hogy éppen oly gazdag spiculákban, mint a Balaton iszapja. Felismerte 
* Nem érthetünk egyet a t. referens igazoló szavaival; a ki mint tudományos 
író akar szerepelni, az ismerje jól tudománya irodalmát; annál inkább kell ezt 
ilyen compiláló munkáktól követelni. Hazánk csak elég tekintélyes helyet foglalna 
ebben el. Szerk. 
(263) 
