45 
mangler dette Samlag i Almindelighed ganske, eller man finder 
i det højeste hist og her en enkelt Laminaria digitata. Det er 
Formen stenophylla , der her er repræsenteret, men der trætfes 
dog, hvor Samlaget er vel udviklet, alle Overgange til Hoved¬ 
formen. Som Undervegetation forekommer Corallina, Gigartina , 
Polysiphonia urceolata, Cladophorct rupestris etc. samt paa selve 
Laminarierne en Del mindre Epifyter, der her holder til paa 
Stipes og undertiden ogsaa paa Randen af Laminaens Flige, 
og hvoraf særlig kan fremhæves: Ectocarpus fascicalatns , E. to- 
mentosus og E. Hincksiæ. Tidligt om Foraaret findes rimeligvis 
et tæt Dække af den parasitiske Ectocarpus tomentosoides. 
Laminaria digitata- Samlaget voxer i omtrent samme Niveau 
som Himanthalia-S&mlaget og erstatter dette. 
Dette litorale Laminaria- Samlag gaar mere eller mindre 
jævnt over i den meget udbredte, sublitorale Lam/nana-Vege¬ 
tation. 
I denne Sammenhæng skal endnu nævnes, at jeg, om end 
langt sjældnere, ogsaa har fundet et litoralt Laminaria saccha- 
rma-Samlag. Paa Sumbø Holm fandtes saaledes nogle faa Fod 
over lavesteVandmærke en Vegetation bestaaende af L.saccharina , 
som jeg har ment at kunne henføre til f. linearis (se Billedet af 
denne Alge i min Flora, 7, p. 453). Den her optrædende Form 
var mindre, Thailus var smalt, tykt, læderagtigt og meget rynket, 
formodentlig en Tillempning til det meget udsatte Sted, hvor 
den forekom. Paa Laminaen fandtes ofte en stor Mængde Epi¬ 
fyter især Pogotriclium fdi forme, hvorved Algen, naar den flød 
paa Vandet, fik et næsten strudsfjeragtigt Udseende. 
DE VANDFYLDTE FJÆREHULLERS OG HULERNES 
ALGEVEGETATION . 
En speciel Omtale fordrer endnu Algevegetationen i de i 
Fjæren forekommende vandfyldte Bassiner og Pytter, samt Plante- 
væxten i Hulerne, der er saa almindelige langs Færøernes ud¬ 
satte Kyster. 
Fjærehullernes Algevegetation. 
Disse maa man strax dele i to Grupper, nemlig 1) de Fj ære¬ 
huller, der ligger saa højt, at de ikke ved Flodtid naas af Høj- 
