17 
derimod af Hovedmængden af de brune Alger. Og dette stem¬ 
mer ogsaa ret godt overens med, hvad der er Tilfældet paa 
Færøerne. Ved 10—15 Favnes Dybde hører efter mine Iagttagel¬ 
ser Laminarierne og de andre større Brunalger i Almindelighed 
op, og vi har da en ren Floridé-Vegetation tilbage; og i Fjæren, 
navnlig i den nedre Del og i den øvre af den sublitorale Region, 
hvor Lyset endnu er stærkt, findes en kraftig Vegetation af 
brune Alger; til disse slutter sig øverst i Fjæren adskillige, sær¬ 
lig grønne og blaagrønne Alger og i den nedre Del af denne, 
navnlig paa udsat Kyst, flere røde. 
At det er Lyset, der er den væsentligste, maaske eneste Aarsag 
til denne Fordeling, kan man let overbevise sig om ved at un¬ 
dersøge Alge vegetationen i en af de talrige Huler ved Fær¬ 
øernes Kyster. Naar man ror ind i en saadan, forsvinder efter- 
haanden de Algearter, der var almindelige ved Mundingen, og 
en hel Del forskellige sublitorale Floridéer indtager umiddelbart 
under Overfladen*) deres Plads, hvad der senere ved Omtalen 
af Hulernes Vegetation vil blive mere indgaaende behandlet; 
dette Forhold er ogsaa omtalt af forskellige Forskere f. Ex. 
Berthold og Falkenberg (12, p. 220). 
Naar man paa Stipes af Laminaria hyperborea altid finder 
de her voxende Epifyter ordnede i en bestemt Rækkefølge 
fra oven nedad, hvorom nærmere ved Omtalen af Laminaria 
hyperborea- Samfundet, skyldes ogsaa dette sikkert ene og alene 
Hensynet til Lyset. I Middelhavet har Bert hold gjort ganske 
lignende Iagttagelser (4, p. 421—2), der viser, at de epifytiske 
Alger paa en Cystosira- Stamme følger i en ganske bestemt Orden. 
Ogsaa med Hensyn til Algernes, særlig Floridéernes Farve, 
spiller Lyset en ikke ringe Rolle. Det er hos Floridéerne, der 
voxer paa dybt Vand eller i Skygge, at man finder den rene, 
klare Floridé-Farve; hos de fleste Floridéer, der voxer i Fjæren, 
gaar Farven over i en mørkrødbrun, ofte næsten sortagtig Tone 
f. Ex. hos Callitliamnion arbuscnla, Ceramium acanthonotum, 
Gigartina mamillosa , Polysiphonia urceolata , Porphyra umbilicalis, 
Chondrus crispns og andre, medens den samme Art, naar den 
*) I denne Sammenhæng maa dog' fremhæves, at der er en Del sublitorale Arter, 
som synes kun at findes i en vis Dybde, men aldrig umiddelbart ved selve Overfladen 
selv paa mørke Steder. Saadanne er f. Ex. flere Lithothamnion- Arter, Callophyllis laci- 
niata, Rhodophyllis dichotoma, Antithamnion Plumula, Desmarestia aculeata etc. For 
Grønlands Vedkommende fremhæver Rosen vinge (45, p. 228) ogsaa en Del Arter, 
der aldrig er fundne ved Havets Overflade, og han søger Aarsagen i Temperatur og 
Saltholdighed, der begge bliver mere konstante i Dybden. 
2 
