stroma fuscum , Enieromorplm Linza, Ectocarpus Moralis (i store 
skyagtige Masser), Dictyosiphon foeniculaceus , Stictyosiphon tor¬ 
tilis, Scytosiphon lomentarius, og paa 1 Kvarter Vand Enens in- 
flatns i store Buske samt i Vandskorpen Enens vesicnlosns og 
Enens spiralis, den sidste delvis tørlagt. Lidt længere inde (Plads 
11) noteredes Laminaria saccharina , Ceraminm rubrum, Acrosi- 
phonia, Enteromorpha Linza, Monostroma fuscum , Dumontia 
filiformis, Enens inflatus, alle sublitorale, og i Havfladen og lidt 
derover Ascophyllum nodosum, Fncns vesicnlosns og Fucns spi¬ 
ralis. 
Helt inde i Bunden fandtes paa lavt Vand Enteromorpha 
elathrata og E. intestinalis, Ectocarpus Moralis, Ceraminm ru¬ 
brum , Eucus inflatus og dernæst litoralt Fucus vesiculosus, Fncus 
spiralis og øverst Pelvetia canaliculata. Her løber meget ferskt Vand 
ud i Havet, og dette er derfor ofte meget brakt, paa sine Steder 
næsten ferskt. I selve Mundingen af de større Elve findes kun 
Enteromorpha intestinalis og enkelte Ectocarpus Moralis , i ringe 
Afstand fra Udløbet forekommer dog ogsaa Enens-Arter, Entero¬ 
morpha elathrata, Ceramium rubrum o. a. 
Det fremgaar heraf, og Exempler herpaa trætfer man overalt 
paa Færøerne, hvor man bevæger sig fra udsat til beskyttet 
Kyst, at der er meget stor Forskel paa Vegetationen paa disse 
to Lokaliteter. Der vil i Afsnittet om Algesamfundene blive 
gjort nærmere Bede herfor. 
Om der er Strøm eller stillestaaende Vand, har ogsaa meget 
stor Betydning for Algevegetationen og giver den et meget for¬ 
skelligt Præg. Ved Strømmen tilføres der stadig Algerne friskt 
Vand og dermed ny Næringsstoffer, medens Livsfunktionerne 
naturligvis foregaar langsommere i det stillestaaende Vand, hvor 
Tilgangen af friskt Havvand er langt ringere. Vi træffer derfor paa 
Steder med stærk Strøm en langt kraftigere og mere veludviklet 
Algevegetation end paa Steder med stillestaaende Vand. Ogsaa 
Strømmens mekaniske Indvirkning bidrager rimeligvis hertil. 
Den samme Algeart faar ofte et meget forskelligt Udseende, 
eftersom den voxer paa det ene eller det andet Sted. Saaledes 
synes mange Alger paa beskyttet Sted at have Tilbøjelighed til 
at danne Prolifikationer, lange, tynde Vedhæng fra det ellers 
bredere Thaihis; smukke Exempler afgiver f. Ex. Delesseria si- 
nuosa , som paa beskyttet Sted optræder med en egen Form f. 
lingulata, der udmærker sig ved talrige smalle Prolifikationer, 
