63 
til at løsrive Planten fra Bunden, saaledes som enhver, der 
har skrabet mellem Laminaria hyperborea , af egen Erfaring ved; 
jeg har ofte fra Baad forsøgt at trække de paa lavt Vand vox- 
ende Planter op, men det har saa godt som altid vist sig umu¬ 
ligt at faa Laminarien løs uden at skære Haptererne over. Plan¬ 
ten kan derfor udholde et meget stærkt Træk uden at løsrives. 
Den selskabelige Voxemaade yder naturligvis ogsaa en ikke 
ringe Beskyttelse mod Havets Angreb. 
Bortset fra, at der paa lavere Vand indgaar enkelte andre større 
Alger især Alaria esculenta, Laminaria digitata, L. saccharina 
i dette Samfund, sammensættes det saa godt som udelukkende 
af Karakteralgen, og det vilde derfor faa et meget ensartet Præg, 
hvis det ikke husede en frodig »Underskov«, bestaaende af en 
ganske overordentlig rig Epifytvegetation, væsenligst sammensat 
af Floridéer. Det er Haptererne og særlig Stilken, der bærer en 
ofte ganske tæt Pels af større og mindre Alger (se Fig. 9); La- 
minaen er derimod som oftest fri for Epifyter, hvad der na¬ 
turligvis væsenligst har sin Grund i, at denne hvert Aar af¬ 
kastes; men man kan dog paa denne især paa lavt Vand tinde 
en Dél forskellige Arter f. Ex. Rhodymenia palmata, Ectocarpus- 
tomentosoides, der formodentlig tidligt om Foraaret vil være 
yderst almindelig, E. tomentosus, E. fasciculatus og enkelte 
andre. 
Af den meget rige Epifytvegetation paa Stilk og Hapterer kan 
særlig fremhæves følgende Arter: Polysiphonia urceolata, Chan- 
transia Daviesii, Callopliyllis laciniata, Euthora cristata, Rhodo- 
phyllis dicliotoma, Lomentaria clavellosa, L. rosea, Plocamium 
coccineum, Delesseria alata, D. sinuosa, D. sanguinea, Polysipho¬ 
nia elongata, Odonthalia dentata, Ptilota plumosa , Pt. pectinata , 
Antithamnion floccosum, Ceramium rubrum, Rhodochorton Rothii, 
Cruoria pellita, Lithophyllum Crouani, Dermatolithon macro- 
carpum f. Laminariæ, Peyssonelia Duby i, Sphacelaria furcigera, 
Desmaresiia aculeata, D. viridis: altsaa saa godt som udeluk¬ 
kende Floridéer. Det er velbekendt og fremhævet af adskillige 
Algologer f. Ex. Falkenberg, Berthold og Oltmanns, at 
Floridéerne i Almindelighed maa opfattes som Skyggeplanter, 
og i Halvmørket under de tætstillede Laminarier voxer de der¬ 
for fortræffelig. Og ligesom Bertilold (for Algefloraens Ved¬ 
kommende i Middelhavet) gør opmærksom paa (4, p. 422), at f. 
Ex. Epifyterne paa en Cystosira granulata følger efter hverandre 
