72 
Øerne, mangler Laminaria færoensis og erstattes af Laminaria 
hyperborea. 
Vi skal nu først betragte det paa beskyttet Kyst forekom¬ 
mende Laminaria færoensis- Samlag. Laminaria færoensis er en 
Alge, der absolut forlanger et Voxested, hvor Havet ikke bliver 
oprørt. Den mægtige, ofte flere Favne lange og ret skøre La- 
mina vilde hurtig sønderrives af Brændingen, og til at modstaa 
Træk fremkaldt ved Strøm vilde de spinkle Hapterer ikke længe 
holde ud. 
Rigest udviklet har jeg fundet dette Samlag oppe i Sundene 
mellem Strømø og Østerø og især i Partiet mellem Thorsvig og 
Kvalvig. Tidevandet er her umærkeligt, der er derfor ingen 
Strøm, og selv med Storm bliver Søen i det smalle Sund 
kun sat i ringe Bevægelse. Laminaria færoensis voxer her yp¬ 
pig paa lavt Vand nær Land i tætte Skove og mægtige Exem- 
plarer. Den ofte indtil et Par Favne lange, forneden tynde 
Stilk, der ved Hjælp af talrige Hapterer er fæstet til Sten paa 
Bunden, er i den øverste Ende tyk, hul og luftfyldt, og dette 
opsvulmede Parti, der ofte kan blive et Par Tommer i Tvær- 
maal, tjener som Svømmeballon. Man ser dem i Havets Over¬ 
flade Side om Side, og fra dem hænger atter den mægtige La- 
mina ned i Vandet. Dette svarer ganske til Rosenvinge’s Be¬ 
skrivelse (45, p. 211) af Laminaria longicruris Optræden ved 
Grønlands Kyster, en Art, som Laminaria færoensis staar meget 
nær. 
Laminaria færoensis fruktificerer om Sommeren og naar for¬ 
modentlig da sin største Udvikling; Laminaskiftet er næppe 
knyttet til nogen bestemt Aarstid. Efter mine Iagttagelser at 
dømme maa jeg formode, at Laminaen voxer jævnt hele Aaret 
og efterhaanden raadner bort i Spidsen. 
Som alt nævnt findes Laminaria færoensis ned til en Dybde 
af ca. 10 Favne, dog er den som oftest paa dybere Vand noget 
mindre, og navnlig længere ude i Fjordene, hvor der er nogen 
Strøm og mere Uro bliver Laminaen smallere, næsten lancet¬ 
formet, ligesom Stilken her er mindre opsvulmet; jeg har kaldt 
denne Form f. sacchariniformis , da den i høj Grad ligner La¬ 
minaria sacclmrina, fra hvilken den dog let kan adskilles ved 
den hule Stilk. 
Laminaria færoensis ’ Stilke er i Almindelighed uden Epifyter, 
hvad i Følge Ro sen vinge (1. c. p. 212) ogsaa oftest er Tilfæl- 
