104 
ingen Betydning, hvorimod der tillægges Vinden samt Menne¬ 
skets Indflydelse en saa meget desto større. 
Idet der angaaende Indvandringen af Floraen i sin Helhed 
ganske kan henvises til Warming’s ovennævnte, udførlige Af¬ 
handling, skal jeg her kun nærmere omtale Indvandringsmulig¬ 
hederne for Algerne, specielt Havalgerne, som ved at leve i 
Havet naturligvis med Hensyn til det foreliggende Spørgsmaal 
viser en Del Forskelligheder fra Landfloraen. I min ovennævnte 
Afhandling har jeg, som alt nævnt, hævdet, at i hvert Tilfælde 
Ferskvandsalgerne meget godt kan antages at være bragte til 
Øerne ved Hjælp af Fugle og Vinden, og for adskillige Hav¬ 
algers Vedkommende, navnlig saadanne, der voxer i Fjæren, 
forekommer det mig ogsaa højst sandsynligt, at særlig Fuglene 
har medvirket til deres Spredning. Det siges imidlertid nu, 
at Fuglene, naar de trækker, ikke blot flyver med tom Mave, 
men at de ogsaa i det hele taget skal være rene (cfr. Winge’s 
Udtalelser i Warming’s ovennævnte Afhandling pag. 676); men 
der er dog ret jævnlig paa Fuglenes Næb og Fødder fundet smaa 
Skorper af Dynd og lignende, og heri kan der meget godt være 
gemt Sporer og Hvileceller af forskellige Alger. 
De Fugle, der kan tænkes at bringe Algerne f. Ex. fra Shetland 
til Færøerne, behøver imidlertid ikke netop at være Trækfugle. 
Afstanden mellem de nævnte Øgrupper er ikke mere end om¬ 
trent 300 Kilometer, og paa Havet mellem dem færdes overalt 
talrige Fugle. Ved pludselig opstaaet Taage og Storm kan disse 
meget let blive forslaaede hort fra den ene Kyst, saa at de søge 
ind til den anden, og det er vel endog meget rimeligt, at en¬ 
kelte af de talrige Søfugle, som bebo de færøske og shetland¬ 
ske Fuglebjerge, aflægger Besøg snart paa den ene Kyst snart 
paa den anden; selv midtvejs mellem Øerne træffer man ofte 
endog store Flokke af Maager, Havheste og Suler. Det er dog 
vel ikke givet, at de altid vender tilbage til samme Kyst. At 
adskillige, særlig af Fjærens Alger kan være bievne transpor¬ 
terede over Havet ved Hjælp af disse omstrejfende Fugle, synes 
mig meget sandsynligt. Hvor let kan der f. Ex. ved en Fugls 
Fjer, Fødder og Næb blive hængende en Rhizoclonium- eller 
Bangia- Traad, der som bekendt er saa elastiske og tilbøjelige 
til at rulle sig sammen, at de let maa kunne tænkes at vikle 
sig ind i Fjerdragten paa en Fugl. Eller hvor nemt kan ikke 
en lille Del af en Alge som Porphgra, Enteromorpha eller Pra- 
