12 
D? PRIMICS GYÖRGY : 
egész kelet-nyugoti folyásában a trachytos kőzetet mossa és csak a nyíltabb 
vidék kezdeténél érinti a szirtes mészkövet és ezen túl a mediterrán rétegeket. 
Dumbravicza patakával párhuzamosan vonul a nevezetes Mjelu-hegy- 
gerincz, mely kelet felől, a 744 m. magas Lelya tömegéből indul ki. Ha a 
már említett szelistye-bárbárai útból kiindulva e hegygerinczen végig hala¬ 
dunk, a következőket észleljük. Az árokszerüen bevájt hegyi út, az erdős 
hágó kezdetén jó magasra, homokos, agyagos és conglomeratos mediterrán 
rétegeken vezet keresztül. A tulajdonképeni gerincz kezdetén, a környező 
törmelékből kojiasz sziklák bukkannak ki. Ezek calcit, heulandit és chalcedon 
mandolákat tartalmazó, mállott melaphyr-szirtek. E melaphyr szövetben és 
színben sokszor változva, körülbelül a hegygerincz egy harmadáig követhető. 
Ezen túl végig, egeszen a Lelya csúcsig, teljesen elváltozott, mállott kaolinos, 
szürkés vagy fehér kőzet látható, melyen itt-ott mediterrán homokkőfoltok 
is előfordulnak. E kaolinos kőzet nem egyéb, mint igen elváltozott trachyt. 
Lelya-hegy környékén túlnyomó az említett kaolinos kőzet s csak a 
hegy csúcsán fordul elő meg aránylag üde zöldköves trachyt. E kaolinos kőzet 
bányászati tekintetben igen fontos, mert benne vannak az aranytartalmu 
/ 
telérek. At van ez szőve különféle más telérekkel is. Ha Lelyatól a hegy¬ 
gerinczen a Fairagi-völgy fele haladunk, az úton a porondban és víz által 
lekopaszított más helyeken is sok a napfényen erősen csillogó, üvegszerű 
telérquarz-kristálykát találhatunk ; ezek minden valószínűség szerint a ki¬ 
bújt és szétmállott telérekből származnak. 
A mjelui melaphyr déli irányban a Barbara-völgyön keresztül csap, de 
azon túl mindjárt a Trojka-hegy trachytja által födetik el. 
Trojka és Magúra közti magasabb hegyek kőzete kivétel nélkül tra¬ 
chyt, de e trachytok színe, szövete és, úgylátszik, ásványos alkata is nagyon 
változó. A Gyászka-hegy és nyúlványainak trachytja tufás es részben con- 
glomerátszerű, helyenkint sok bronceszínű amjdnbolt tartalmaz. Gyászkától 
Lelya felé a gerinczen haladva a trachytos kőzet mind jobban és jobban 
elkaolinosodik s a bárbárai patak forrásai környéken annyira elváltozott, hogy 
csak nehezen ismerhető fel trachytnak. A bárbárai aranybányák, főleg ily 
tufás és kaolinos kőzetben vannak. 
Nádfalvát (Tresztya) keletfelöl nagyszerű vidék határolja. Ott látjuk a 
Kztogu háztetőhöz hasonlóan kimagasló, különálló kúpját s tőle balra a 
Dzsámena és Hidzsá-pávi csúcsait, továbbá a Momeásza és a Nagy-Csetrás 
szabályos alakjait. Mindezek sűrű erdőségekkel vannak burkolva. 
Csetrás után a Sztogu-hegy az egész vidéken a legismeretesebb, mert 
mellette vezet el az ösvény Hondolra és Nagyágra. Alakja mintaszabályos 
és közönséges ház fedeléhez hasonló. Egész felületét sűrű erdő födi. Oldalai 
oly meredekek, hogy csak hossztengelyének a két végén mászható meg nagy 
nehezen. Sziklás, 892 m. magas csúcsáról valóban elragadó szép látvány 
tárul szemeink előtt. Bármerre tekintsünk, mindenütt gyönyörű tájakat 
( 12 ) 
