CSETRÁSHEGYSÉG. 
13 
látunk. E szép panorámák közül kiválik kettő s ezek olyanok, ,hogy hoz¬ 
zátok hasonlókat csak ritkán láthatunk. Keletfelől, az erdős hegyhátak és 
csúcsokon túl, a Hajtó-liegy déli oldalán ott fehérük a hegyek tetejére és 
oldalaira épült Nagyág híres bányahelység. Szabálytalanul szétszórt fehér 
házai s kimagasló templomtornyai a vad hegyek közepette valóban ritka 
szép festői képpé olvadnak össze. Délfelől, hegységünk lábainál, a völgy 
hosszában kígyózó Maros tükre, a napfényben, mint valami ezüstszalag 
csillog s túl rajta mintegy festett kép terűi Déva városa sziklás hegyorom 
tetejére épült régi lovagvárának romjaival. S mindezeken túl a szép Hát¬ 
szegi völgy hátterében, a horizont határán hirtelen kiemelkedő Eetyezát, 
égbenyuló szaggatott kopasz sziklatömege, mely a nyár derekán is fehérlő 
hófoltokkal van tarkázva, tiszta időben valóban gyönyörű látványt nyújt. 
Sztogu-hegy szürkésharna trachytja, (amphibol-andesit), a hegy hossz- 
lejtőjén, sok helyen, kiálló sziklákat alkot s a keskeny s éles hegygerinczen, 
a hegy tengelyére harántul, függélyes táblákra mállott szét. E kőzet már kezd 
elváltozni s az elváltozás kiválóan a délnyugoti oldalán, a nyeregben nagy¬ 
mérvű, a hol az eredetileg szívós kemény kőzet a felületen darává esett 
széjjel. 
Sztogutól délnyugatra, a szomszédos hegynek Szászu a neve. E hegy 
trachytos kőzete természetes összefüggésben van a Sztogu és Lelya töme¬ 
gével s nagyobbára erősen mállott vagy kaolinos. 
Szászutói északnyugoti irányban, a keskeny gerinczen lefele haladva, 
folytonosan a trachytos kőzeten mozgunk, mely egy jókora területen egészen 
fris és hőven fekete, csillogó, tűalakú amphibolt tartalmaz. E keskeny gerincz 
végén trachyttal szorosan érintkező mészkőszirtekre akadunk, melyek helyen- 
kint nagy mértekben el vannak quarzitosodva. 
Sztogu- és Szászu-hegyek tövében, Tresztya felől túlnyomólag a nyírok 
van elterjedve, mely alól több helyen, apró foltok alakjában a mediterrán 
rétegek kandikálnak ki. A mediterrán üledékek egyes rögei a Sztogu trachyt- 
jával pár helyen közvetlenül érintkeznek s általa fölemeltettek. Sztogu és 
Dzsámena közti nyergen a mediterrán üledékek elég nagy tért borítanak. 
Sztogutól északra az erdős hegyhátak tövében, majdnem a Hulpus 
nevű hegyig, különböző vastagságú trachyttufa-rétegek terülnek. A trachyt- 
tufa csak egy helyen, Sztogu közelében, a Bupturi nevű szakadékban van 
jól föltárva. Itt e rétegek összes vastagsága vagy 400 m. A retegek külön¬ 
böző színűek és alkatnak ; vannak vörhenyesek, szürkések és sárgásak, lazák, 
szilárdak és agyagosak. Bennök bőven fejnél is nagyobb trachyttuskók s 
helyenkint szenesűlt és opálósodott farészek vannak bezárva. Az összes 
körülmények a mellett szólanak, hogy e trachyttufa-tömeg ott helyben 
hányatott ki, valami kisszerű vulkáni kráterből. E trachyttufatömeg köze¬ 
lében egy pár, vízzel telt és sással benőtt horpadás látható, melyeknek szom¬ 
szédságában kisebb mérvű trachytkitörések is előfordulnak. Nagyon való- 
13) 
