CSETRÁSHEGYSÉG. 
15 
Herczegány és környéke. 
E tekintélyes nagy s jómódú község, a boicza szelistyei völgy észak¬ 
keleti szélénél kezdődik és a főpataknak bárom ága mentében messzire nyú¬ 
lik be a begyekbe. A község központja, a középső patak völgyében, a Válea- 
Bulzi, vagy másképen Yálea-Korduri-ban van. A baloldali völgynek Válea- 
Rákásiuluj, a jobboldalinak pedig Válea-Dubi a neve. Herczegány vidékének, 
természeti szépségek tekintetében, alig van párja a Csetrás-hegység területén. 
E község határán emelkednek a Nagy-Csetrás, Kis- és Nagy-Duba, Cserbura és 
Kordura kiváló magas, trachytos tömegei. A trachyt fő vonulatától elsza¬ 
kadva, a falu területén, az előbbeniekkel magasság tekintetében vetekedő 
hegyek láthatók, nevezetes a Bulzu és Gurgujata isolált kúpjai és a Styirba 
hegygerincz. 
Herczegány és környéké geológiai tekintetben is, egyike a legérdekesebb 
és legváltozatosabb vidékeknek. Előfordulnak itt különféle melaphyrok, szirtes 
mészkövek, kárpáti homokkövek, különféle trachytos kőzetek, mediterrán 
üledékek, trachyttufák és conglomerátok. Mindezek közt itt is túlnyomók a 
trachytos kőzetek, melyek a vidék feltűnő domborzati viszonyainak alakula¬ 
tában, kizárólagos szerepet játszottak. 
A trachytos kőzetek megfigyelését a vidéken, a Styirbával kezdtem 
meg. Styirba hegygerincz, a Válea-Dubi és Válea Mária-máre közt, kelet- 
nyugoti irányban vonul. Magassága 334 m. Gerincze több helyen oly kes¬ 
keny, hogy csak nagy vigyázattal lehet rajta végig menni. Kőzete kissé zöld¬ 
köves quarzos trachyt s ez általában a hegy hossztengelyére harántul, füg¬ 
gélyes táblásán málott széjjel. Nyugoti végén, a trachytszikláktól jó távol, 
valami várromhoz hasonló magas kőfal látható. Közelebb szemügyre véve e 
kőfalat, meggyőződtünk, hogy az nem egyeb, mint a Styirba tömegének egy 
részlete. A függélyes táblákra széthasadozott hegynek e fal és a mostani 
tömeg közti része tehát már elpusztult s a fal csak monumentuma egykori 
nagyságának. Valóban az ember bámulatra ragadtatik, ha meggondolja, hogy 
az idő vasfoga aránylag ily fiatal, szívós és ellenálló kőzeten oly borzasztó 
pusztításokat volt képes véghez vinni. 
Styirbutól a szép, 543 m. magas kupalaku Gurgujáta-hegyet csak a 
Duba-patak választja el. E két hegy kőzete, eltekintve némi szín- és szövet¬ 
beli eltéréstől, ugyanaz, t. i. quarzos trachyt. Gurgujáta majdnem teljesen 
kopasz; alig megmászható meredek oldalai azonban szorgalmasan meg 
vannak művelve. A trachytos kőzet szétmállásából keletkezett termékeny 
talajt az odavalók becsülni tanulták: az szépen meg van kötve kőtuskók és 
kődarabok harántsoraival. 
Gurgujáta tömege, a mediterrán agyagok és homokkövek rétegein tört 
keresztül, a mint az feltűnően jól, a hegy deli tövében, a patak mellett észlel¬ 
hető. Itt a trachytos kőzetet, megégetett, téglaveres színű, szilárd palák és 
(15) 
