1(5 
D? PRIMICS GYÖRGY 
veresesszínii homokkőrétegek burkolják. A mediterrán rétegeket e helyen 
tehát a trachyt kitörése nagy mértékben átalakította. 
A 705 m. magas Bulzu-lioz hasonló hegy ritkán található. Ez eredeti¬ 
leg különálló kúp volt, de most annak csak a fele van meg; a hiányzó fél 
borzasztó kőtörmelék alakjában ott hever a több száz méternyi magas, 
meredek sziklafalak aljában. Bulzu kőzete kissé érdes, szürke színű, mely¬ 
ben bőven szürkés vagy ibolyaszínű, borsonyi nagy quarz-kristályok és gyé¬ 
rebben jól kifejlődött fekete csillám (biotit) kristályai láthatók. 
Bulzu éj) oldalán s az említett sziklafalak tetején gabonavetések stb. 
díszlenek. E begy nyugoti tövét a hasonnevű patak mossa, s itt a tracbytos 
kőzet a melaphyrral közvetlenül érintkezik. Látható e helyen, hogy a trachyt 
a melaphyron törvén keresztül, azt helyenkint brecciává morzsolta össze, 
továbbá, hogy a trachyt a melaphyrt borítja. 
A patakan túl emelkedő Plestyora nevű hegy kőzete ép olyan, mint 
Bulzué : quarzos, biotitos trachyt. 
Bulzutól északnyugotra, Herczegány, Szecsur, Kurety és Porkura fal¬ 
vak közt hatalmas tracbytos hegytömeg terül el, mely a Csetrás vonúlat 
vízválasztójába esik és a mely magasság tekintetében a N. Csetrással vete¬ 
kedik. E begytömeg legmagasabb pontjai, keletről nyűgöt felé haladva: Kis- 
Duba (Buba mik), Nagy-Duba, (Púba máre), Cserbura es Kordura. Mind e 
begyek, daczára annak, hogy egy és ugyanazon trachyttömeghez tartoznak, 
messziről önálló kúpoknak, vagy gerinczeknek tűnnek fel. Legérdekesebb e 
begyek közt a két Puha, sűrű erdővel borított vonulata. A K. Duba Porkura 
és Kurety közti határnál emelkedik s tőle nyugotra eső N. Puhával egy kes¬ 
keny nyeregalakú gerinczczel függ össze. E két begy geriucze általában kelet- 
nyugoti irányú. Az egész vonulat oldalai oly meredekek, hogy rajtok csak 
bizonyos helyeken lehet nagy nehezen fölmászni. Én a délkeleti oldalról, a 
két hegy közti nyereg táján mentem fel a gerinczre és azon végig haladva, a 
Cserbura déli oldalánál ereszkedtem le a Válea Bulziba. A hegymászást a 
környékbeliek előtt nagyon ismeretes dubai csorgónál kezdtem meg. Itt 
ugyanis egy gazdag kristálytiszta és jéghideg forrás, közvetlenül a trachyt 
sziklából fakad. E forrás felett egy kisebb tisztásnál, nagy meglepeté¬ 
semre, a tracbytos kőzetek közepette szép brecciás augitporphyrra (melaphyr) 
bukkantam, a mely körülményeinél fogva a trachyt óriási zárványának tekint¬ 
hető. Innen kezdve, egész a gerinczig, szálban a kőzetet csak a patak sza- 
kadásos helyein lehet látni; másutt a televeny azt vastagon takarja. 
A N. Púba bosszú és keskeny gerincze azonban merőben szikla. Itt is ugyan¬ 
az tapasztalható, a miről már a Sztogu és a Styirba-begyeknél volt szó, t. i. 
hogy a tracbytos kőzet, többnyire a gerinczre harántúl, táblásán válik széjjel. 
Ennek következtében a N. Puha gerincze nem egyéb, mint függélyesen álló 
tracliyttáblák sorakozása. Tömzsökös helyein azonban sokszor valóságos 
oszlopos, vagy néha köbös elválás is észlelhető. Ezekből kifolyólag a Puha 
( 16 ) 
