18 
I)' PRIMICS GYÖRGY ! 
Az említett patak különböző melaphyr tufáiban és tufás brecciáiban, 
több helyen augitkristályokat találhatunk, mely kristályok, kivált a 
tufás kőzetből könnyen és sértetlenül szedhetők ki. Körülbelől a patak 
közepe táján fordul elő egy ily brecciás tufa és ebben a fekete augit mellett, 
különféle nagyságú, olivinhez hasonló, zöldes sárgás és áttetsző pyroxenkris- 
tályok is találhatók. 
E patak végénél, a Mácseszátá trachythegy közelében, a melaphyrt köz¬ 
vetlenül veresszínü palás agyagok fedik és ezek felett kárpáti homokkőrétegek 
terülnek. 
Herezegány és Szecsur határán tornyosuló magas trachytos kúpok, 
mint pl. Mármore (079 m.), Lá Frunzá (609 m.) és Mácsesátá (752 m.) kő¬ 
zete úgy ásványos alkat, mint képződési mód tekintetében eltér az eddig 
említett trachytos kőzetektől. Ezek nagy trachyttuskók halmazaiból épültek 
fel, melyeket könnyen szétmálló tufás anyag tart össze. Quarz e kőzetek¬ 
ben puszta szemmel nem látható, a biotit is, úgy látszik, hiányzik belőlök, de 
az amphibol sokszor vörhenyes színű kristályai, bőven fordulnak elő benne. 
Legérdekesebb e hegyek közt a sziklás szakadásos Mármore. Ez 
egy kisebb tó körül elhelyezett trachitkúpocskáknak a legnagyobbika. 
E kúpocskák, úgy látszik, eredetileg egymással összefüggtek és egy vul¬ 
káni kráter szelét alkották, de idők folytán, a kráter egyes részei elpusz¬ 
tultak s megmaradt rögei alkotják az említett sziklás csúcsokat. Maga a 
tó (Teu balti) hihetőleg az egykori kráter boccáját jelöli. 
A Yalea Dubi és Rákásiuluj közti hegygerincz alsó részét jól rétegzett 
trachyttufa fedi, de oldalain mindenütt mediterrán rétegek láthatók. 
A Yalea Rákásiuluj-patak nyugati oldalán, a Cseresátá csúcstól dél- 
felé vonuló hegygerincz kiváló pontjai: a Paltyina (I). máre, 656 m.), Csi- 
esera (702 m.) stb. kőzete szintén conglomerátos, tufás. Eredetileg nagy vul¬ 
káni bombák halmazai lehettek az említett csúcsok, melyeket egy tufás 
anyag ragasztott össze. A Csicsera kőzete gömbösen, vagy helyesebben, köz¬ 
pont felé héjjasan válik szét. 
A herczegányi aranybányák a Valea Rákásiuluj közepe táján, a Magura- 
báji-hegyben vannak. E helyen ugyanis egy isolalt trachytos kőzet tört ki a 
melapliyron és a mediterrán rétegeken keresztül. E trachyttömeg szürkés fehér 
kőzete, mely nyűgöt felé a La Frunza-patakon is keresztül csap, mindenütt 
nagy mérvben mállott és kaolinos. A bányászkodás főleg a főpatak jobb 
oldalán, a Magura-báiban űzetik. E hegy is Szvregyelhez hasonlóan össze¬ 
vissza van furdalva. 
Herczegányból, mint egyik főhadi szállásomból, több ízben bejártam a 
Szecsur falu területét is. E falú a Csetrás-vonulat északi lejtőjén, magas 
hegyekkel körülzárt dombos, halmos vidéken szétszórva fekszik. Tufát és 
breceiát hányó apró vulkánok színhelye volt ez. A már említett Teu-bálti-n 
kívül, itt, kivált a község északi szélén, még számos apró trachytkúpocska 
08 ) 
