CSETRÁSHEGYSÉG. 
19 
ötlik szemünkbe, melyek tufás környezetből emelkednek ki. E kúpocskák 
közül kiválik a Csicsera-bálátyászká és a Csicsera-darabánczuluj A község- 
deli szélén, hegyvonulatunk vízválasztója közelében, túlnyomó a trachyt és 
a tracliyttörmelék, melyelv alól számos helyen, kivált a község közepe táján, 
kisebb foltokban mediterrán üledékek bújnak ki. Ezekben, a szecsuri tem¬ 
plom közelében szép alabastrom (tömör fehér gypsz) is előfordul. 
Szecsur és Bukurest falvak közt, magas trachytos hegyek emelkednek, 
nevezetezen : a Lázár-brányeszku és Priliodistye. Ez utóbbinak nagyobb 
része réteges tracliytból épült fel. Felületén fehér és barna sávok láthatók, 
melyek a különböző szövetű lávaáraknak felelnek meg és tényleg e kőzet 
rétegei közt egyesek tufásak, mások meg egészen tömörek. E hegy tömegét 
a Csicsera darabánczuluj kúptól egy patak választja el. E patak a két hegy 
közt a trachytos kőzetben mosta ki medrét és érdekes dolgokat tárt föl: 
ugyanis medrének hosszában meggyőződhetünk, hogy a két hegy egymással 
természetes összefüggésben van ; továbbá látjuk, hogy a trachytba a veres 
szinti mediterrán-agyagból nagy darabok vannak bezárva. 
Szecsur környékén előforduló összes trachytos kőzetek a földpáton 
kívül csak amphibolt tartalmaznak, a quarz és a fekete csillám, legalább 
puszta szemmel, nem látható benuök. 
A Szecsur keleti oldalán vonuló patak és a Kurety, Kordura északi lej¬ 
tője és Szaraczin patak közötti területet majdnem kizárólag a kárpáti homok¬ 
kövek különböző rétegei borítják, melyek közül csak a terület északkeleti 
szegletében, a 711 m. magas Kuretyi-Magura emelkedik ki. 
A kárpáti homokkövek neve alatt ismeretes üledékes kéq>ződmények e 
területen nagyon változatosak : a rétegösszlet legalsó tagját finom, iszapos, 
agyagos palák alkotják, melyek felett különféle szövetű, sokszor conglo inéra - 
tos homokkövek következnek, s mind ezeket, legtöbb helyen, durva conglo- 
merát-padok borítják, melyek sokszor kopasz sziklákat is alkotnak. 
A Kuretyi-Magura kőzete kissé zöldköves, szívós s, úgy látszik, quarz- 
nélküli trachyt. E trachyt exponált helyeken igen könnyen megszürkül vagy 
megvörhenyesedik. E hatalmas trachythegy tövét, északfelől majdnem fél¬ 
kör alakjában a Sipot-patak mossa, a mely pár helyen szép vízesést is képez. 
A víz kimosó és vájó erejét e patak mentén többször megcsodálhatjuk. 
A patak vize sok helyen a szilárd és szívós trachytkőzetbe melyesztett és 
sima, csiszolt teknöszerű csatornában folyik, de a hol lépcsőzetesen szökik 
alá, ott a kemény kőzetben kisebb-nagyobb üsthöz hasonló, sima oldalú 
mély gödrök keletkeztek, a melyeknél az a legfeltűnőbb, hogy befelé mind 
jobban és jobban tágulnak. 
2 * 
( 19 ) 
