-20 
Dl PRIMICS GYÖRGY : 
Porkura és környéke. 
Porkura, az amethystek híres termőhelye, a N. Csetrás és a Duba közti 
hegynyereg túlsó, keleti lejtője alatt terül. Boiczától körülbelül 10 km.-nyíre 
van. A világtól elzárt, szerenv módú kis község ez. Boicza és Porkura közt 
csak gyalog vagy lóháton lehet közlekedni. Járható szekérút csak a porkurai 
patakon lefelé, Balsa vagy Pojána felé vezet. 
Porkura vidéke hegyes s kellemetes. Itt is a legmagasabb hegyeket a 
trachytok alkotják, melyek majdnem körbe fogják a falut. Délnyugoti hatá¬ 
ránál emelkedik a Kis- és a Nagy-Csetrás és ezek mellett a Letu (912 m.) és 
Buha (914 m.) gyönyörű kúpjai, északnyugoti oldalán a Kis-Duba és északi 
oldalán a Gyálu Porkuri (828 m.) látható. Mindezen hegyek trachytos kőzete 
egy és ugyanazon typushoz tartozik: granitporphyros szövetű, sok, többnyire 
ibolvás színű quarzot és kevés fekete csillámot meg amphibolt tartalmaz. 
E vidék geológiai alkotásában a tracliyt és a melaphyr játsza a fősze¬ 
repet. Általánosságban azt mondhatjuk, hogy a falutól nyugatra a tracliyt, 
keletre pedig a melaphyr uralkodik. A falu területén, az ismert mediterrán 
rétegek a trachytos kőzetekkel nagyon össze vannak zavarva. Ha a templom 
tájáról a legközelebbi irányban Duba felé veszszúk az utat, a következőket 
tapasztaljuk: 
A templom táján a mediterrán rétegek tracliyttörmelékkel vannak 
összekeverve. Közel a templomhoz a Csetrás alól jövő patak medrében, 
hihetőleg jura-systemabeli brecciás mészkörétegeken folyik a víz, mely 
rétegek vörlienyes, szilárd mediterrán agyaggal vannak fedve s ezek tetején 
vastag nyirok s trachyttörmelék terül. E helyen, a patak túlsó oldalán, zöld¬ 
köves andesit ötlik szemünkbe. A Duba tájáról eredő patak mentén fölfelé 
haladva, az előbbi zöldköves tracliyt nagyon mállott állapotban látható, 
melyből a quarzkristályok kihullva, elég nagy számban szerte-szét hevernek 
a sziklák aljában, vagy azok felületén; kissé feljebb, föltolt és átalakított 
mediterrán rétegekre bukkanunk s ezeken túl ismét zöldköves tracliyt 
következik, hogy tűi rajta megint mediterrán retegeket láthassunk. Itt tehát 
nyilvánvaló, hogy a trachytos kőzet, a mediterránrétegeken keresztül törve, 
azokat fölemelte, kisebb darabjait magába zárta és nagyobb tömegeit még 
tüzes-folyós állapotban körülözönlötte. 
Csetrás és Duba közti hegyoldalokon levő szántóföldek sárgás szürke 
feltalajában, figyelmes vizsgálás mellett számos dipyramisos quarzkristály- 
kát találhatunk, a melyek igen szabályosan ki vannak fejlődve. E körülmény 
kétségtelen bizonyítéka annak, hogy az illető talaj egyenesen a quarztar- 
talmu trachytos kőzetek elmállásából keletkezett, tehát nem egyéb, mint 
nyirok. Az említett quarzkristálykák legbővebben a szétmálló sziklák mel¬ 
lett szedhetők össze. 
Duba hegy délkeleti tövénél, a szántóföldeken, nehány darab iszapos 
( 20 ) 
