24 
D' PRIMICS GYÖRGY : 
területét is, a határul fölvett patakig. A geológusnak itt is elég megfigyelni 
és tanulmányozni való akad. 
A Cserbura tövénél eredő patak mentén s ettől nyugotra a kárpáti 
homokkő, keletre pedig a trachytos kőzetek málladéka, a nyirok terül. 
Közvetlenül a Cserbura EK-i tövénél, korlátolt területen, a melaphyr csupasz 
sziklái állanak ki. Ugyané hegy északi oldalán, erősen keletfelé dűlő s 
északfelé csapó, vörösszínű finom homokkövek és conglomeratok szemlél- 
lietők, melyek hihetőleg sem a kárpáti homokkő csoportjához sem a medi¬ 
terrán rétegekhez nem tartoznak. Hogy miféle üledékekkel van itt dolgunk, 
arra nézve ez ideig biztos támpontokat meg nem találtam. 
Kuretyröl az út Valea-Jepibe, egy igen mélyen bemosott, keskeny, 
meredek oldalú völgyecskében végig vezet. A patak itt egy üledékes rétegek¬ 
ből alkotott hegyet keresztül mosott s annak kőzetét kitünően feltárta. 
A patak meredek partjait alkotó kőzet igen jól rétegzett. Túlnyomóan homo¬ 
kos, vagy apró conglomeratos mészkövek ezek. Meghatározható nagyobi) 
kövületet eddig nem sikerűit találnom benne, de a mészkő azon lapjain, a 
melyekhez a csapadékvizek könnyen hozzáférhettek, a kiálló quarzszemek 
közt parányi állatkák meszes maradványai is észrevehetők. E mészkövek 
korára nézve tehát csak mikroskopos vizsgálatok segélyével meghatározandó 
mikrofauna deríthet fényt. E patakon fölfelé haladva, jó darabig, alig szem¬ 
lélhető némi változás e homokos mészkörétegek közt, de a déli oldal keleti 
végénél, a mészkövek megszűnnek s helyettük náluknál idősebb, veresbarna, 
vékony palás, vasas, iszapos rétegek láthatók, melyek rendesen nagyon 
össze vannak gyűrve. Kövületek azonban ezekben is hiányzanak. Ezen, eddig 
még meg nem határozott korú retegek keleti irányban Valea-Jepi felé vonul¬ 
nak s átcsapva a patakon, 541 m. magas Kornethegyet alkotnak s úgy lát¬ 
szik Kurety falu északi oldalán, a határoló patakon túl, nagy területet 
borítanak. 
Gyálu-Porkuluj északnyugoti oldalán egy jó nagy, különálló mela- 
phyrhegyre akadunk s ettől keletre egy nagyobb és egy kisebb trachyt- 
tömegre. 
A por kúrái aranybányászat a Huba alól eredő főpatak baloldalán, 
közel a faluhoz, kaolinos trachytban űzetett. A hányák nagyobb része most 
vagy be van omolva, vagy pedig elhagyatott, járhatlan állapotban van. 
A porkurai igénytelen aranybányászat hirét főleg a hányákban előforduló 
szép ametliystkristályoknak köszönheti. Az amethyst itt, állítólag egy vas¬ 
tag meddő telért alkot s a bányász csak akkor fejt elnevezesök szerint 
«matisztot» (amethyst), ha az útjában áll. Daczára annak, hogy a bányá¬ 
szat most szünetel, egyes embereknél mégis kaphatunk amethystet, ha a 
tulajdonos ugyan nem resteli megkeresni, ott valahol, a mestergerendán 
vagy pedig a falak hosszában, sorban csüngő köcsögök valamelyikének 
mélységes fenekén heverő poros darabot. 
(á4) 
