Dt PRIMICS GYÖRGY : 
26 
közt van elterjedve. E völgyben pár helyen az is észlelhető, hogy a kárpáti 
homokkő rétegeit hamuszerű, brecciás trachyttufa fedi. 
Abukuresti hegyekben túlnyomó a tufás-brecciás trachyt. Itt is azonban 
azt tapasztaljuk, hogy a kárpáti homokkő egyes foltjai közelebbi érintkezés¬ 
ben vannak a trachytos kőzetekkel. A hol mély szakadékok vagy vízmosások 
által a brecciás trachyttufa tömege mélyen föl van tárva, ott rendesen az is 
látható, hogy trachyttufa a kárpáti homokkövekre rakódott le. E brecciás 
trachyttufa elég bőven oszlopos amphibolkristályokat is tartalmaz, a melyek 
a mállott kőzet felületén szabad állapotban is összegyűjthetők. 
A trachytos kőzetek tehát e vidéken, a kárpáti homokköven törtek 
keresztül, azokból nagy darabokat zártak magukba, vagy pedig rétegeiket 
beborították. 
A bányászemberek előtt messze vidékeken is ismeretesek a kriscsori 
Váleá-Arszuluj ésVáleá-mori völgyek, mert ezekben vannak a gazdag arany¬ 
bányák. 
A Váleá-Arszuluj patak majdnem egyenesen délről északfelé folyik s 
több mint 5 km.-nyi útjában, majdnem megszakítás nélkül, a különböző 
trachytokat mossa. Ha ezen völgyön végig megyünk, a következőket ész¬ 
leljük : 
A faluból kiindulva, a hegység kezdetén emelkedő hegyek meredek 
oldalain tufás, conglomerátos s részben brecciás trachy ttöm egeket találunk. 
Ilyenekből van a Plesa nevű hegy is fölépítve. Feljebb haladva, az első 
magaslatokon túl, már tiszta trachyttufára bukkanunk, mely alatt, lielyen- 
kint, mediterrán kavics rétegek láthatók. E tufákban itt-ott, lignites kőszén 
pár ujjnyi vastag rétegeséi is be vannak települve. Még feljebb, a vízesés 
táján, már szívós, zöldköves trachyt fordul elő, a mely vastag, telérszerű 
tömegben csap át a patakon. 
A patak medre e helyen terrászszerüen emelkedik s a víz a felső szint¬ 
ről, meredek lejtőn rohan alá pár lépcsőzeten át. E vízesés, vagy helyesebben 
vízcsuszamlás a Csetráshegység legérdekesebb pontjainak egyike. Itt is a 
víz a kemény sziklába fürdőkádszerű mélyedéseket vájt ki, melyek közt a 
legnagyobbik, bizonyára több méternyi mély. A kristálytiszta patak vize, e 
természetes kádakban nagy bugyborékolás közt folytonosan ujul s ha az 
ember ezt tikkasztó nyári időben szemléli, ellenállhatlan vágy lepi meg e 
természetes fürdőkádak valamelyikét igénybe venni: nem a szemlélőn múlik, 
hogy azt nem teszi, hanem azon, hogy hozzájok férni nagyon bajos. 
A vízeséstől kezdve fölfelé, majdnem kizárólagosan mindenütt, szür- 
késfehér, mállott, kaolinos trachytot találunk és e területen már a bányász¬ 
kodásra, lépten-nyomon, ráakadunk. Valóban, e mállott kaolinos trachytos 
kőzet dúsan át van szőve különböző ásvány-telérekkel és erekkel. A régi 
állami bányák közelében, a patak partján kiálló kopasz szirtben, több quarz- 
zal kevert baryteret láttam. 
(26) 
