CSETRÁSHEGYSEG. 
27 
A Váleá-Árszuluj patak mentén a legszebl) pont a tó. Régi jó időkben, 
mikor a váleá-árszuluji bányászat dúsan jövedelmezett, e helyen az egesz 
keskeny völgyet keresztül gátolták, azaz nagy vízfogót készítettek. A bá¬ 
nyászkodás e völgyben most már megcsappant, de a vízfogó, terjedelmes tó 
alakjában, sértetlenül maradt s hasznát most csak az eltévedt vadruczák 
veszik. Oly víztömeg van itt összegyűlve, hogy propeller bátran jár¬ 
hatna rajta.* 
E patak felső részének nyugoti oldalán emelkedő, 764m. magas Bárza 
hegy kőzete is túlnyomóan kaolinos, de a Muncsel máre trachytja meglehető¬ 
sen ép, eredeti állapotban van. A völgy keleti oldalán emelkedő Cseresátá 
hegy kőzete, közel hasonló a Muncsel máré-lioz, de e hegy északi és észak - 
nyugoti lejtőjén már az ismert kaolinos kőzet a túlnyomó. Láku környékén 
brecciás és kaolinos trachytok, kárpáti homokkő és egy jókora területen a 
melaphyr is előfordul. 
A másik völgy, a hol jelenben a vidék legjövedelmezőbb aranybányái 
vannak, a Yáleá-móri. E rövid völgyecske a Bárza északi tövénél kezdődik s 
Váleá-Arszulujjal párhuzamosan vonulva, Kriscsor alsó részénél a Körösbe 
szakad. Kriscsor vidékén e völgyben bányászkodnak most a legsiker- 
dúsabban. A bányák a völgy felső részében a Bárza tövében vannak. 
Az aranytelérek e hegyben vonulnak s állítólag a rudai aranytelérek foly¬ 
tatásai. 
Az aranybányákon alól, a két patak egyesülése táján, a fővölgy keleti 
oldalán, egy szívós trachytos kőzet hasadási lapjain, Baternay úr állítása 
szerint, szép sugarasan elhelyezett, antimonit-kristályok fordulnak elő. 
E völgyön lefelé haladva, tömör és brecciás trachytos kőzetekre aka¬ 
dunk; a völgy torkolatának keleti oldalán emelkedő, 454 m. magas Pietrosz 
nevű kúp kőzete kissé zöldköves, tömör trachyt. 
Ruda és környéke. 
Buda a Csetrás vonulat nyugoti végénél, mélyen bent a hegyek közt 
fekszik, a hasonnevű patak mentén. Brádtól keletre pár óra járásnyira van. 
Környékének geológiai viszonyai elég változatosak. A bányatelep tra¬ 
chytos kőzetek közt terűi, de a falu területén a trachytok mellett melaphy- 
rok és mediterrán üledékek is előfordulnak. 
A trachytos kőzetek geológiai tekintetben, e vidéken is két csoportba 
oszthatók, nevezetesen tömeges quarzos és tufás-conglomeratos quarznél- 
küli trachytok csoportjába. Ez utóbbi trachytos kőzetek, túlnyomóan a rudai 
patak északi oldalán, a quarzos trachytok pedig a deli oldalán terülnek. 
A bányatelep közelebbi környékén, a trachytos kőzetek itt is, nagy 
Ez évi májusi esőzések alkalmával a gát átszakadt s a tó felényire apadt le, 
(27) 
