CSETRÁSHECíYSÉG. 
31 
petrographiai tekintetben, mind a két csoport trachytjai közt többféle typus 
különböztethető meg. 
A két csoport trachytjai, minden valószínűség szerint két különböző 
természetű és hihetőleg különböző korú vulkáni kitörés eredményei. E két 
eruptió közül az egyik tufa, vulkáni hamu és vulkáni bombák kihányásával 
kezdődött vagy végződött és ennek terményei a quarznélküli trachytok, míg 
a quarzos trachytok, úgy látszik, tufaképződés nélkül egyszerre törtek ki. 
A trachytos kőzetek kitörése a nálánál idősebb képződményeket, neve¬ 
zetesen a melaphyrt, kárpáti homokköveket, és a mediterrán rétegeket 
érintve, azokat szétdaraholta, egyes darabjait egymástól messzire elve¬ 
tette vagy pedig magába gyúrta. Ebből kifolyólag az említett képződmé¬ 
nyeket rendesen a trachytos hegyek szegélyén s többnyire trachyttal szoros 
érintkezésben találjuk. Ezeken kívül kivált a keleti trachytos hegycsoport 
kitörése a szirtes mészkővonulatot is nagy mérvben szétdarabolta. 
A melaphyr a trachyt után a legelterjedtebb geológiai képződmény hegy¬ 
ségünkben. Ezen kőzetek bizonyára igen hosszú ideig tartott vulkáni műkö¬ 
dés eredménye. A mai melaphyrhegyek általában különböző szövetű és 
ásványos alkotú vulkáni terményekből, nevezetesen: tufák, conglomerátok, 
brecciák, tömör és likacsos lávák rétegeiből épültek fel. A melaphyrtömege- 
ket a trachyt kitörése előtt a diorit és később a porphyr háborgatta meg. 
A porphyr rendesen a melaphyrokon tört keresztül. Kitörésének ide¬ 
jéről eddigelé csak annyi mondható, hogy a mediterrán liledékek lerakodását 
megelőzte. 
A szirtes mészkövek rendesen a melaphyr társaságában vagy szom¬ 
szédságában fordulnak elő, helyenkint több száz méternyi magas sziklákat 
alkotva. A szirtes mészkő és társának, a melaphyrnak korviszonyáról eddig 
csak annyi mondható, hogy a mészkő fiatalabb a melaphyrnál. A melaphyr 
korára tehát vidékünkön előforduló szirtes mészkő korának megállapítása 
vethetne világosságot, a mi pedig azon körülménynél fogva bajos, mert 
mészköveinkben meghatározható kövületek alig fordulnak elő. 
A kárpáti homokká' csoportjába tartozó üledékeknek majdnem az 
összes rétegei előfordúlnak hegységünkben. Túlnyomóan a két trachythegy- 
tömeg közti területen Szecsur és Herczegány vidékén vannak kifejlődve, de 
egyes rögei e területtől messze is föltalálhatók. A trachytok kitörése e kép¬ 
ződményeket is nagy mértékben szétdarabolta. 
A mediterrán üledékek az egész Csetrás-hegység területén el vannak 
terjedve. Kisebb foltokban a trachytos hegyek közepette is előfordulnak, de 
nagyobb szakadatlan tömegekben, mint a Csetrásliegység déli szegélye, Nád- 
falvától kezdve Lunkojig, nagy területet borítanak. Ezen üledékeket helyen¬ 
kint a trachyttufa borítja, a melyen ismét itt-ott a nyírok terül. 
(31) 
