32 
LATEEIT BORNEO NYÜGOTI RÉSZEN. 
LA TERIT ELŐFORDULÁSA. BORNEO NYÜGOTI RÉSZÉN. 
Már egy előbbi czikkben adtam kifejezést azon véleményemnek, hogy 
ugyanazon lateritképződésre, melylyel az «ón-szigetek» területén (Bangka, 
Billiton és a Biomo-Lingga szigetcsoporton) találkozunk, Borneo szigete nyu- 
goti részén az u. n. «chinai tartományokban)) is akadunk. 
Az utolsó területen az utóbbi években eszközölt földtani és bányászati 
fölvételek leírásai alapján oly kőzetekkel ismerkedtünk meg, melyek a leírás 
szerint egészben megegyeznek az általam Bangka szigetéről leirt lateritekkel. 
Első helyen felemlítendő a földtani viszonyok azonossága az ón-szige¬ 
tek és Borneo szigete ezen része között. Mindkét helyütt legrégibb üledékes 
képződmény az u. n. «régi palaformatio» mely alkalmasint devon-kom és 
agyagpalából, quarzitból és quarzithomokkövekből áll. 
A gazdag ércztartalom — az On-szigeteken az ónércz, Borneo szigetén 
az arany — ezen kőzetekhez és az ezeket áttörő eruptivkőzetekhez — legtöbb- 
nyire gránitokhoz — van kötve ; leginkább mint érczdús köpeny fordul elő, 
de nagy mértékben a gazdag torlaszokban is találtatik. 
Azonos továbbá mindkét helyütt a fiatalabb képződmények hiánya 
egészen a diluviumig. (Borneo szigetén csak a «régi pala-sziget» szélén talál¬ 
kozunk harmadkori üledékes kőzetekkel.) Természetes tehát, hogy ugyanazon 
elmállási képződményekre úgy az ón-szigeteken, valamint a «chinai tartomá¬ 
nyokban)) Borneo szigetén is akadunk. 
Itt is a nagyon elterjedt lateritképződménynek két főmódosulatát, a 
gránit- és pala-lateritet találjuk, mely utóbbi az ismeretes vasconcretiós és 
sejtszerü laterit-tuskós képződményeket mutatja; a felszintes rétegekben 
gránitlaterit előfordul, p. o. a Pandanhegységben és Mandor nevű helység 
mellett. A gránátos kőzeteknek ezen elmállási eredménye azonos az általam 
Bangka-szigetén több helyütt észlelt gránitlaterittel; t. i. 1—5 m.-nyi mély¬ 
ségig terjedő quarzszemcsékkel kevert vörös színű agyag. Ez a quarzitos 
laterit-agyag. 
Ugyanazon minőséggel bír a «pala-lateriti> is. A Skadan hegység 
területén, Melassan helység mellett és Bawang hegységtől észak-keletre a 
helyt álló agyagpala helyenként 4 méternyi vastagságon felül is vöröses 
agyaggá változtatott át és csak a mélyebb fekvő részletekben akadunk az 
eredeti rétegezés nyomára. A torlaszok fekűje szintén ugyanazon lateritos 
agyag, mint az p. o. Bangka szigetén észleltetik. 
A Bawang hegység területén, a Palo nevű folyó mentén és a Sombas 
folyam felső szakaszában több helyről iratnak le felszíntes képződmények, 
melyekben könnyen a vasconcretiós és sejtszerű lateritos képződményekre 
ráismerünk. 
Az előadottaknál fogva nem kételkedni, hogy az említett kőzetek mind 
(32) 
