10 
D! PRIMICá GYÖRGY : 
A szelistyei templomtól kissé nyugatra, egy bokros partszélen, félig 
perlites finom táblákra hasadó csillámos trachytos kőzet látható. Ez azért 
nevezetes, mert hozzá hasonló kőzet másutt a Csetráshegységben ez ideig 
még nem találtatott. 
Barlangfalva (Pestyera) a Magúra-feredjeu szirtes mészkő tömegének 
északnyugoti oldalán fekszik. E mészkőhegy északi és északnyugoti oldala 
Ormingyától lenyúló mediterrán rétegekkel érintkezik. Az ormingyai patak 
jobb oldalán, közel a mészkőhegyhez, pár helyen kisebb melaphyrtömegek 
bújnak ki ezen üledékek alól. 
A falun keresztül folydogáló Pestyere - patak mentén lefelé, Füzes 
tájáig, valamint a patak jobb oldalán, nyugat felé elterülő kopasz hegye¬ 
ken, folytonosan csak a melaphyr különböző színű és szövetű változásai¬ 
val : tufáival, brecciaival és lávalepleivel találkozunk. E nagy melaphyr 
tömeg, mely Szvregyel és Gruju-Tilvi porphyr tömegeitől kezdve, a füzes- 
krecsunyesdi, jjestyerei és a valisorai patakok völgyein keresztül megszakí¬ 
tás nélkül vonulva, nyugat felé mind nagyobb és nagyobb tért hódít, ma¬ 
gasabb csúcsain és gerinczein rendesen savas porphyritszerü kőzet is előfordúl. 
A Pestyerei patak völgyen fölfelé haladva, Valisora közelében, egy szir¬ 
tes mészkőtömegre akadunk. Ezt a patak ketté szelte. A nyugoti felét a víz 
alagutszerüen átmosta s ezen alagútból delnyugoti irányban egy beiszaposo- 
dott jókora barlang szája nyílik be a hegy alá. 
Boicza közelebbi környékének geológiai alkotásában, az említettek 
szerint melaphyr, porphyr, mezozoi systemabeli mészkövek és mediterrán 
üledékek szerepelnek. 
Mindezek közt bányageologiai tekintetben legfontosabb a porphyr. 
A boiczai aranybányák telérei, melyek a rómaiak idejében is már ismerete¬ 
sek voltak, a porphyrnak köszönhetik lételöket. 
A boiczai aranytelérek túlnyomóan a porphyrban haladnak, vagy por- 
phyrból indulva ki, a szomszédos kőzetekbe csapnak át. Legtöbb bánya a 
porphyrközetben van. A Szvregyel porpliyrtömege össze-vissza van fúrva s 
emiatt románul Szoregyelnek nevezik (szvregyel = fúró). Bármely oldalról is 
közeledünk e hegyhez, mindenütt számos heverő, vagy művelés alatt lévő 
bányával találkozunk. Szvregyel kúpja sűrű bozóttal van benőve s e bozót 
számtalan régi bánya nyílását takarja. Magán a legmagasabb csúcson, nagy 
meglepetésemre, mély bányagödröt találtam. Mondható, hogy a nagy Szvre¬ 
gyel felületén alig van hely, a melyet az aranyszomjas bányász kutató csá¬ 
kányával nem érintett volna. 
Jelenben a bányászkodás csak Boicza felőli oldalon űzetik, a két mész¬ 
kőtömeg közötti hegynyereg különböző magasságában. A bányatárnák maga¬ 
sabb niveaukban közvetlenül a porphyrba nyílnak; alant, közel a község 
felső házaihoz, egy heterogén törmeléken, porphyr s melaphyr tufáján keresz¬ 
tül haladnak. A rómaiak e területen bányászkodtak. 
( 10 ) 
