CSF.TRÁSHEGYSÉG. 
9 
országút által bezárt partszeglet kőzete homokos conglomerátos mészkő, 
mely, úgy látszik, a kárpáti homokkövekre van települve; tehát települési 
viszonyainál fogva kréta-systemabeli lehet. Meghatározható kövületet 
benne nem sikerűit találnom. 
Feljebb a patak mellett, a hegyhátakat borító mediterrán-conglomerát 
egészen a patakig nyúlik le. De a Szvregyel alól jövő, Valea-mika patakon 
alól már melaphyr látható s ezen egyes conglomerátos és hasadékos mészkő¬ 
rögök feküsznek. E melapliyron tnl emelkedik a Gruju Tilvi nevű gyönyörű 
porphyrkúp, dél és észak felől mediterrán-üledékekkel környezve. E hegy 
porphyrja a legszebb az egész környéken. Színe szürkés fehér, alapanyaga 
porczellánhoz hasonló s benne sok borsónyi nagy, általában igen szabályo¬ 
san kifejlődött, néha üveges orthoklas-földpátok láthatók. 
A füzes-barbariai patak déli oldalán, Nyavalyásfalva és Toplicza 
közti területen, az alacsony hegység hátait, a mediterrán-üledékek 
borítják; míg a patakok oldalait tulnyomólag a kárpáti homokkövek 
alkotják. E kárpáti homokkövek közül, melyek a melyebb kárpáti homok¬ 
kövek csoportjába tartoznak, a Valea-Blozsestyi patak közepe táján, egy 
jókora nagy területen, a kristályos palák egy hullámhegye bukkan fel. 
E kristályos palafolton egy régi kristályos eruptivkőzet, a diorit, telér alak¬ 
jában tört keresztül. E diorit átcsap a párhuzamosan haladó Valea-Brátkói 
patakba is. 
A Valea-Blozsestyi torkolatánál, Nyavalyásfalva közepe táján, a patak 
jobb oldalán látható meredek parton, a kárpáti homokkövek alól, ismét 
felszínre kerül a kristályos pala, mintegy 200—300 m.-nyi hosszúságban. 
E nagyon is elváltozott, túlnyomókig csillámos palákban, ezelőtt réz után 
bányászkodtak, de az egykori bányáknak most csak a helye látható. 
A dóva-boiczai országuttól nyugatra, Nyavalyásfalva, Fornágya, Fü¬ 
zes és Szeliscsora közti terület alacsony hegységét tulnyomólag a kárpáti 
homokkövek és mediterrán üledékek alkotják. 
Boiczától északra, Herczegány és Ormingya közti alacsony előhegység- 
ben, mediterránkorú veres színű agyagok, homokkövek és conglomerátok 
láthatók. E képződmények, kiválóan Kajánéi es Ormingya vidékén, függélyes 
irányban hatalmasan vannak kifejlődve. Azok a messziről, vereslő magas 
partok és szakadékok mind mediterrán üledékek. 
Szelistye és Kajánéi közt, a mediterrán üledékeken trachytos kőzetek 
törtek keresztül. A Cseru-magaslat zöldköves és kaolinos trachytját meg¬ 
bolygatott mediterrán üledékek övezik. E helyen, ezek közt melaphyrtöme- 
geket (Plesa) és szirtes mészkődarabokat találunk. 
Feljebb északfelé, a mediterrán üledékekből meg izolált trachytkúpocs- 
kát látunk kiemelkedni, de ezektől északra és északnyugatra, a kajáneli 
bányák vidékén, már a trachytos kőzet brecciáival és conglomerátjaival a 
túlnyomó. 
( 9 ) 
