CSETRÁSHEGYSF.Ct. 
7 
A Csetráshegyseg keleti oldala, Nagyág és környéke, geologiailag es 
bányageologiailag is már teljesen át van kutatva. Inkey Béla úr, a kir. m. 
Természettudományi Társulat megbízásából, mint tudjuk, éveken át foglal¬ 
kozott e vidék s különösen Nagyág geológiai és bányageologiai viszonyainak 
tanulmányozásával s tanulmányainak eredményei ugyancsak a Termész 
tudom. Társulat ez évi kiadványában egy nagybecsű monográfiában láttak 
napvilágot. Nekem tehát az jutott feladatul, hogy Inkey ur munkáját foly¬ 
tassam, azaz: hogy a Csetráshegyseg területén lévő többi bányahelyeket is 
Inkey ur által megkezdett irányban, geologiailag és bányageologiailag is 
tanulmányozzam. 
Geológiai kutatásaimban Inkey úr által geologiailag térképeit területhez 
csatlakozandó, a keleti oldalon kezdtem meg s nyugat felé folytattam. Első 
feladatomul tűztem ki magamnak az egész hegység s főleg a nevezetesebb 
bányahelyek geológiai viszonyaival alaposan megismerkedni, hogy későb¬ 
ben a bányageologiai viszonyok tanulmányozásával is alaposan foglalkoz- 
hassam. 
Ez évben tehát csak az általános geológiai viszonyokra fektettem a fő 
súlyt; a bányageologiai viszonyok tanulmányozása a jövő feladatául maradt. 
Hogy az egész hegység- s egyúttal a nevezetesebb bányahelyek 
geológiai viszonyairól is kellő áttekintést nyerhessünk, czélszertinek talál¬ 
tam azon nevezeteseid) bányahelyeket körülményesebben megismertetni, a 
honnan, mint központokból, tanulmányozó kirándulásaimat tettem. Ezek: 
Boicza, Nádfalva (Tresztya), Herczegány, Porkura, Kriscsor, Buda és 
Valisora. 
Boicza és környéke. 
Boicza Dévától a postaúton haladva, körülbelül 20 km. Az út a 
Maroson túl, a Kajánel-patak völgyén végig halad. A Marostól Füzesdig a 
krétakori üledékek s túlnyomólag a kárpáti homokkövek közt vezet és 
onnan Krecsunyesd felső végéig, az ú. n. Kövek-köztig (Intra-tyátra) a rnezo- 
zói eruptív kőzetek, a melaphyrok közt. 
Intra-tyátra (Kövek-közt) e vidék legszebb és legfestőibb pontjainak 
egyike. Ez egy hegyhasadék, a melyen végig vezet az út a közel szomszé¬ 
dos Boiczára. Itt a Kajánel-patak, a melaphyrokra települt hatalmas rnészkő- 
rétegeken keresztül mosta ki a medrét és sebesen rohan a szédítő magas 
sziklafalak közt. E kettészelt mészkőhegynek baloldali, 66lm. magas, kopasz? 
sziklás tömegét Magúra Boiczinak, a jobb oldalit pedig, melyet az Ormin- 
gyai patak ismét kette vágott, Magura-feredjeu-nek nevezik. 
A szürkés vagy szürkésfehér mészkő, melynek rétegeiből az említett 
sziklás hegyek épültek fel, tömör vagy félig kristályos szemcsés. Csak fogya¬ 
tékos kövületeket tartalmaz s így geológiai kora biztosan nem határozható 
meg; hihetőleg jura-systemabeli. 
( 7 ) 
