6 
m PRIMICS GYÖRGY . 
Sokan a karácsi hegyeket is a Csetráshegységhez sorozzák, de ezek mint 
különálló hegycsoport, legfeljebb analóg geológiai viszonyaiknál fogva soroz¬ 
hatok ide. 
A Csetráshegyláncz hosszúsága , egyenes irányban , körülbelül 25— 
26km.; a vízválasztó kanyarulatai irányában pedig 34—35 km. 
A vízválasztó a trachytos kőzetek legmagasabb kúpjainak és tömegeinek 
sorakozása közt vonúl. 
A vízválasztóba eső s egyúttal a vonulat legmagasabb hegyei Nagyág 
vidékén a következők: Gurgujáta (1036 m.), Hajtó (1046 m.), és Makris 
(970 m.); Nádfalva (Tresztya) vidékén: Dzsámená (981 in.), Hidzsá-pávi 
(838 m.), Momeásza (933 m.) és Nagy-Csetrás (Sietrás) (1077 m,); Herczegánv 
vidékén: Nagy-Duba (Dubá máre) (964 m.), Cserbura (902 m.), Kordura 
(833 m.), Mácsesátá (752 m.) és Cseresata (741 m.); Ruda vidékén: Nagy- 
Muncsel (Muncsel máre) (773 m.), Hrenyák (710 m.) és Gyálu-Fetyi (701 m.). 
A hegység oldalnyulványaiban szintén nem kevésbé tekintélyes csúcsok 
emelkednek, melyek közt számos, teljesen izolált helyzetében a vidék szép¬ 
ségeit nagy mértékben növeli. 
A hegység középmagassága az említett 15 hegycsúcs magasságából 
kiszámítva 883 m. Az egész vonulat legmagasabb pontja a Nagy-Csetrás 
1077 m. Ettől vette a nevét az egész hegység. 
A hegység keleti fele sokkal magasabb mint a nyugoti. 
A Csetráshegyvonulat két ponton természetes kapcsolatban van más 
vonulatokkal. Nevezetesen a kurety-válea-jepii hágóval mely vízválasztót 
alkot a Sebes-Kőrösbe és a Marosba folyó patakok közt, összeköttetésben van 
a Runk din mizslok vonulattal, mely a Csetráshegységtől északra, vele majd¬ 
nem párhuzamosan vonul; továbbá a válisorai hágóval összefügg azon 
hosszú és kanyargós hegygerinczczel, a mely Valisorától kezdve mélyen be 
az aradmegyei hegységbe nyúlik és a mely a Marosba és F. Körösbe szakadó 
patakok vízválasztója. 
A Csetráshegységnek dél felől nincs természetes határa. Szászváros és 
Maros-Ilye közt, a Maros bal oldalán elterülő, kiválóan krétakori és medi¬ 
terrán üledékekből alkotott hegység, a Csetráshegység előhegységének 
is tekinthető; ez esetben tehát a Maros képezné déli természetes határát. 
De ez geografiailag alig indokolható, mert e déli előhegység területe többszö¬ 
rösen túlhaladja, hegységünk területét — es mert e hegység szoros geológiai 
tekintetben, nem egyéb, mint egy része azon üledékeknek, melyek az erdélyi 
Erczhegységben általánosan el vannak terjedve. 
Hegységünk északi határa Brádtól Kriscsorig a Fehér-Kőrös; innen 
Bukurest- és Kuretyen keresztül a kurety-valea-jepii hágóig a Sipot-patak- 
és onnanaVáleá-Jepin, Pojánán, Kis-Almáson, és Balsán keresztül folyó patak. 
Ez egyúttal természetes határ a Csetrás- és Runk-din-mizslok hegyvonulat közt. 
