CLAUDETIT SZOMOLNOKRÓL. 
Megjegyzendő, hogy a pörkölési térről való lengületeken a claudetit- 
képződésnek semmi nyoma sem látható. Ezeken legfölebb az tűnik fel oly¬ 
kor, hogy utólagosan meg vannak mintegy nyalva, mintha meleg légár vagy 
forró vízgőz érintette volna s ez által a kiálló kristályok a tetejüket elvesz¬ 
tették, meggömbölyödtek, míg a mélységben voltak sértetleniil maradtak. 
A claudetit-kristályok között egészen jól kifejlődöttek is fordulván elő, 
ezeket dr. Schmidt Sándor úr részletes krystallophysikai tanulmányozás tár¬ 
gyává tette az egyetemi ásványtani intézetben és eredményeit külön fogja 
közölni, a melyekről már most is lehet annyit mondani, hogy Des Cloizeaux 
nézetét, mely szerint az arsenes és antimonos sav között az isodimorphis- 
mus nem létezőnek tekintendő, megerősítik. 
GEOLÓGIAI MEGFIGYELÉSEK A CSETRASHEGYSEG TERÜLETEN. 
Dl’. PRIMICS GrYÖRGY-tŐl. 
(Előadta a kir. m. Természetűid. Társulat 1886 november 17-én tartott szakülésén.) 
A kir. magy. Természettudományi Társulat ez évi közgyűlésén többek 
közt a következő pályakérdésre is hirdetett kinyílt pályázatot: «Kívántatik a 
Csetráshegység aranybánya területén levő bányahelyek geológiai és a meny¬ 
nyire lehetséges bányageologiai leírása stb.» E pályakérdés megoldását a 
társulat nagyérdemű választmánya reárn bízni méltóztatott. 
A pályakérdés első részével, a Csetráshegyseg geológiai viszonyainak 
kutatásával és tanulmányozásával, ez evben három hónapon át foglalkoztam. 
Kutatásaim eredményeiről e rövid előterjesztésben lesz szerencsém szólani. 
A gyűjtött bizonyító anyag beható tanulmányozása folyamatban van 
s ennek eredményével is lesz szerencsém még más alkalommal beszá¬ 
molni. 
* -*■ * 
Tudván azt, hogy a Csetráshegység, mint geografiailag jelentéktelen 
hegyláncz, sokak előtt ismeretlen, előzetesen e nevezetes hegységről, geográfiai 
szempontból kívánok röviden szólani. 
Hegységünk Erdély nyugati szélén, a Maros folyó baloldalán, tőle csak 
néhány kilométernyire, délkelet-északnyugati irányban vonul. Az erdélyi 
Erczhegységnek, vagyis azon hegytömkelegnek, mely az Aranyos és a Maros 
által bezárt területet borítja — s melyen Erdély leggazdagabb és leghíresebb 
aranybányái vannak, — jelentékeny s nemzetgazdaságilag fontos tagját 
képezi. Kezdődik — keleten, — a Gyógypatak bal oldalán Nagyág trachyt- 
hegyeinek nyúlványaival és Brád irányában, a Lunkóji pataknál, a Gyálu- 
Eétyi hegy nyúlványaiban végződik. 
( 5 ) 
