TÁRSULATI ÜGYEK. 
111 
részt dr. Murakőzy Károly a szentesi artézi kútból kikerült vivianitot 
elemezte. 
Az általános geológia Kalecsinszky SÁNDOR-nak az 1887. évi februárius 
23-iki felső-olaszországi földrengésről szóló értekezése által becses adatok 
birtokába jutott; becsesek nemcsak azért, mert ama érdekes természeti tüne¬ 
ménynek maga az előadó szemtanúja lehetett, hanem mert ennek figyelmes 
és értelmes szemtanúja is volt. 
Dr. Roth Samu, évek óta hazánkban a jégkorszak nyomainak kutatója, 
e nyomokat a magas Tátra északi oldalán is fedezhette föl. Napról napra 
növekszik e korszak geológiai fontossága, mely okból különös figyelemben 
részesült dr. Szabó József előadása, melyet Szászország északnyugati részé¬ 
ből származó «dreikantereknek» nevezett glecsersurlódási kövek bemutatása 
alkalmával tartott. 
Hazánk földjének tektonikai kutatását illetőleg a m. kir. földtani intézet 
évi jelentéséből már fentebb említett közleményein kívül sok becsest nyújt 
Franzenau Ágoston egyik előadása, melyet az épülő félben levő országház 
altalajára vonatkozólag tartott és melynek érdekes microfaunájából konstatál¬ 
hatta, hogy e talaj a városligeti artézi kútnak a 245‘63 méter mélységétől 
a 30ÍP81 méter mélységig átfúrt rétegeihez hasonlít és oligoczén meg marin 
alakok keverékéből áll; ép oly gazdag paheontologiai adatokban Franzenau 
Ágost második értekezése a borsodmegyei Apátfalva fiatal marin homokkép¬ 
ződményeiről. Hantken Miksa bemutatta szakülésünknek az általa a tinnye- 
biai medencze congeria-rétegeiben fölfedezett Tinnyea Vásárhelyii nevű új 
csiganemet és fajt, mely lelet az által nyer nagyobb fontosságot, hogy 
Dr. Pethő Gyula Arad megyében Laáz mellett talált olyan csigamaradvá¬ 
nyokat, melyek, ha majd a fentartás jobb állapotjában előkerülnek, a legna¬ 
gyobb valószínűséggel Hantken új fajával azonosoknak fognak bizonyulni. 
Palaeontologiai tekintetben fontos még Dr. Félix JÁNos-nak két hazánkban 
talált fatörzsmaradványra vonatkozó tanulmánya. Az egyiknek, a Cupres- 
sinoxylon pannonicum hazánkban legelterjedtebb fosszil fája, fentartásának 
állapotja megengedte, hogy első ízben ismerkedhettünk meg kérgének 
boncztani szerkezetével; a másik pedig egy új babérféle fajnak bizonyult. 
Becses petrographiai dolgozatot nyújtott Dr. Szádeczky Gyula a tokaj- 
eperjesi hegység centrális részéből vett két typusbeli kőzetének megismerte¬ 
tésével ; elnökünk pedig bemutatta ama szelvényt, melyet Cseh Lajos sok 
fáradsággal készített a selmeczi Ferencz császár altárna szájától Pjerg aknáig 
és midőn most Halaváts Gyula a szentesi kútról szóló előadását is fölem¬ 
lítem, érkeztem azon terület határához, melyen a tisztán tudományos geoló¬ 
gia a gyakorlat terére lép át. Halaváts az artézi kút átfúrt rétegeiből biztos¬ 
sággal konstatálhatta, — a mint ezt különben T. Roth Lajos tagtársunk egy 
elöbbeni dolgozatában már jelezte — hogy a nagy magyar medencze altalajá¬ 
nak képződésében a levantei emelet üledéke is részt vesz. Rendkívüli figye- 
(79) 
