TÁRSULATI ÜGYEK. 
121 
XI. A közgyűlés továbbá egyhangúlag hálás köszönetét mond Semsey Andor 
úrnak nemesszívü adományáért; mely által Magyarország geológiai tér¬ 
képének a Társulat által való kiadását nagyban elősegítette, illetőleg 
lehetővé teszi. 
XII. Elnök felhívja a jelenlevő tagtársakat, hogy ha valamelyiköknek a közgyűlés 
hatáskörébe tartozó indítványa lenne, szíveskedjék azt előadni. 
Senki sem jelentkezvén, elnök e helyen megemlítendőnek tartja, hogy 
a IV-ik geológiai nemzetközi congressus 1888-ban Londonban, illetőleg kör¬ 
nyékén fog megtartatni. A nomenclaturai bizottság előmunkálatait Manchester¬ 
ben végezte; de e találkozás nem mondható sikeresnek, mert csak 5 tag jelent 
meg. A térképbizottság lassú működésére vonatkozólag Capellini azon felvilá¬ 
gosítást adta, hogy a munkát Ausztria hátráltatja, nem készülvén még el a be¬ 
nyújtandó térképpel. 
Elnök úr továbbá bejelenti, hogy dr. F. V. Hayden az Észak-amerikai egye¬ 
sült államok jeles geológusa az «U. S. Geological Survey of the Territories egy¬ 
kori buzgó igazgatója 1887-ik év deczember 8-ikán meghalt. A közgyűlés szomorú 
tudomásul veszi. 
Dr. Pethö Gyula elnök becses jelentéseihez még hozzá teszi, hogy az 
1888-ik évi geológiai nemzetközi congressus tulajdonkép már az V-ik, minthogy az 
1786-ik évben (tehát 102 évvel ezelőtt) Selmecz mellett, Szklenón Born J. elnök¬ 
lete alatt tartottak az akkori szakemberek ilyen természetű összejövetelt. Az első 
európai nemzetközi geológiai congressus tehát Magyarországban ülésezett. 
XIII. Dr. Schmidt Sándor választmányi tag a következő czímű előadást tartja : 
TUDOMÁNYOS VISZONYAINK. 
Egy angol valahol szokatlan eseményt tapasztal. Néhány vonással meg¬ 
vázolja és rövid leírását egy folyóiratnak, talán a Nature-nek beküldi. Ott 
nemsokára megjelenik a dolog s a követő számokban másoktól további ada¬ 
tokat, hasonlóságokat, magyarázatokat olvasunk. Hozzáértők meg a tudo¬ 
mánykedvelők, magas ranguak úgy mint a közélet kisebb munkásai, férfiak, 
nők vegyesen írogatnak apró leveleket, tisztázzák a dolgot vagy legalább jól 
megvilágítják. Ez a tudományos élet igazi lüktetése. Itt a tudomány valóban 
él, mert az érdeklődés elterjedett es köréhez mérve kiki iparkodik tapasztalá¬ 
sait a köznek javára fordítani. 
Fejlettebb társadalmi viszonyok, zavartalan régi kultúra meg az átalá- 
nosabb közvagyonosodás azok, melyek a tudománynak tágabb kört meg 
egyúttal nyomatékosabb művelést szereznek. Legjobban beszámol ezekről a 
literatura, azért példáztam az angolt és ha a mi tudományos viszonyainkról 
is áttekintést nyerni akarunk, kiadványainkat kell megtekinteni. 
Ha azt nézzük, hogy nálunk mennyit közölnek, akkor, legalább a ter¬ 
mészetiek tudományában, elégre sőt sokra akadunk. A közreadási kedv az 
idővel nem apadt, inkább sza])orodott. A külön megjelent munkák száma is 
tisztességes, folyóiratokban pedig bővelkedünk. Az új idők megszüntettek 
(89) 
