184 
BÖCKH JÁNOS: 
teni, míg a tarka brecc-iák és conglomeraták az ezekkel egybekötött por- 
phyrtufákkal a perrnhez esnének, de a Jeliszeva patak menetének középtáján 
figyelt, finom csillámpikkelyes homokos márgapalákra. melyek ott a vörös 
homokkő fedőjében vannak, megjegyzi, hogy ezeket az északi kárpátterüle¬ 
tek bizonyos analógiája következtében keupernek lehetne tartani (1. c. p. 50.). 
Még 1 856-ban volt, midőn Hauer Ferencz 1 a bécsi földtani intézet 
deczember 9-én tartott ülésében bemutatott egy kövület-sorozatot, melyet 
Rath bányaigazgató, mint a bánságban gyűjtöttet, ajándékozott az intézet¬ 
nek. Ez alkalommal említ Hauer mészkőből, mely a Szászkai völgyben, köz¬ 
vetlenül az új kohótelep felett fellép, crinoida-száltagokat, melyek szerinte 
meglehetős biztosan vonatkoztathatók Encrinus liliiformis- ra, ezen a kagyló - 
mészre jellemző alakra. 
Hauer F. eme rövid közleménye az egyedüli eset, melyben a trias 
egy tagjának a krassó-szörény megyei hegységekben való jelenléte kövület 
alapján lett volna jelezve, de, és talán épen a tárgy fontossága követelte elö- 
vigyázatból. a Hauer meghatározásából természetszerűleg folyó következte¬ 
tés nem jutott nagyobb érvényre, mert p. c. dr. Tietze (1. c. p. 49. jegy¬ 
zet) ismervén Hauer közleményét, megjegyzé, miként az Encrinus liliijor- 
mis- nak a szászkai mészből való meghatározását még eléggé biztosnak nem 
tartja. 
Sőt Hauer' 2 1878-ban maga is oda nyilatkozik, miként a bánsági 
hegységben triaskőzeteknek az előjövetele némely helyeken ugyan többé- 
kevésbbó valószínűvé van téve, de hogy biztosan aligha mutattatott ki valahol. 
Fel kell továbbá még sorolnom, hogy 1870-ben Foetterle F. 3 egy 
rövid közleményében szintén találkozunk egy passussal, mely tekintettel 
nevezetesen az alantabb következő közleményemre, valamint a vidéknek, 
melyre vonatkozik, a szászkai területtel mutatkozó szomszédságára, csak¬ 
ugyan kiváló mérvben keltheti fel figyelmünket. Foetterle az idézett helyen 
a következőt mondja : «Die tiefsten, unmittelbar auf dem krystallinisclien 
Schiefer aufgelagerten Schichten bilden bei Neu-Moldova am Kraku Mészá¬ 
ros und Diain Vretjnik Quarzite, die, wie im Banate, dér I)yas angehören 
diirften und, ebenfalls wie im Banate, metallführend sind. Dieselben werden 
von deutlich geschichteten gégén Síiden und Südwest verfiáchenden schwarz- 
grauen bis schwarzen Kaikén überlagert, die viele Aehnlichkeit mit Kaikén 
dér Kössener Schichten besitzen, in denen jedoch bisher keine massgeben- 
den Petrefacten gefunden wurden. Sie stehen zu beiden Seiten des I arader 
1 F. Hauer, Jahrbuch cl. k. k. geologisclien Reicfisanstalt 1856. VII. Jalirgang 
pag. 844. 
2 Fr. v. Hauer, Die Geologie und ifire Anwendung etc. 2. Auflage, pag. 398. 
3 Fr. Foetterle, Dér westl. Tfieil des serbisefi-banater Militargrenz-Gebietes. 
Verfiandl. d. k. k. geolog. Reicfisanstalt 1870, pag. 234. 
( 126 ) 
