TRIAS SZÁSZKABÁNYAN. 
185 
Grabens, sowie ara Ufer dér Honau zwischen Bitbakai und Livadiza an.» 
E lerakodások fölött Foetterle szerint sárgásfehér, helyenként vékony 
retegzésű rneszek következnek, melyekre nézve, szerves zárványok hiányá¬ 
ban, nyitva hagyja a kérdést, vájjon ez utóbbiak a felső jurához, vagy pedig a 
krétához tartoznak. Egy valamivel későbbi közleményében (Verhandlungen 
d. k. k. geol. Reichsanstalt 1871. p. 118) Foettert.e az imént emlitett fekete 
meszeket illetőleg rétegzett fekete es dolomitos lueszekről szól. Ezek oly viszo¬ 
nyok, melyek, mint látni fogjuk, igen is kecsegtetők arra, hogy e meszeket 
bizonyos, Szászkánál fellépőkkel összehasonlítsuk. 
Talán még felemlítendő, miként dr. Ivoch A. 1 a Mehet dia melletti 
Herkulesfürdö tájáról emht, nevezetesen a Cserna völgye bal oldalában 
hatalmasan kifejlődött, üde állapotban sötétkekes vagy barnásszürke, 
a mállott felületen világos hamuszürke, többnyire vékony, fehér mész- 
páterek által keresztűl-kasul harántolt meszeket, melyeket triaskorbeliek- 
nek hajlandó tekinteni, de megjegyzi azt is, hogy a szerves zárványok 
nagyon ritkák bennök, s koruk ennélfogva a kövületek nyomán meg nem 
határoztathatott, s így a triasba az alpok triaskorú lueszeihez való 
hasonlatosságuk és telejaülési viszonyaik miatt soroztattak, a mennyiben 
e mészelőjövetel kőszénkorbelieknek magyarázott rétegeken fekvőnek s 
liaskorú palák által fedettnek mondatik. Ha még utalok arra, miként 
Hauer E. 2 felemlítvén az eseteket, melyekben a krassó-szörény me¬ 
gyei hegyek kőzeteit illetőleg trias jelenlétére lett következtetve, vagy 
melyekben kisebb-nagyobb valószínűséggel triasra lehetne következtetni ; 
megemlíti azt is, hogy Stur a bánsági sedimentkőzetek mehádiai vonulatá¬ 
nak északi részében a dyas és lias közt ügyelt- sötétszinü, tömött mészköve¬ 
ket, melyeket Stur kagylómésznek hajlandó tekinteni, azt hiszem, felhoztam 
mind azt, a mi a triasnak a krassó-szörény megyei hegységben való kepvi- 
selésére vonatkozólag a szerzők által eddig felhozatott. 
Hauer F. az imént idézett helyen hegységünk triaskőzétéinek meg¬ 
beszélésére szánt soraiban oda nyilatkozik, miként az e systemálioz tartozó 
kőzeteket ügy a délerdélyi határ hegység nyugatiabb részében, valamint a 
bánsági hegységekben némi biztossággal kimutatni eddig nem sikerűit, úgy 
hogy ide vonatkozó sorait avval végzi, miként eddig elegendő támpontok 
nem léteznek, hogy térképén tényleg valahol triasrétegeket kiselejtsen (1. c. 
p. 91.). Hasonló értelemben, mint Hauer, nyilatkozik a triasnak a krassó- 
szörény megyei hegységekben való felléptére nézve Toula F. is. 3 
1 Dr. Koch Antal, A Herkulesfürdö és Meliádia környékének földtani viszo¬ 
nyai. 1872, pag. 41 és 51—53. 
2 Fr. v. Hauer, IV. Geologisclie Uebersicktskarte dér öster.-ung. Monarckie. 
Blatt VIII. Siebenbürgen. (Jakrbuck d. k. k. geol. Reicksanstalt 1873. Bd XXIII, 
pag. 90—91.) 
’’ Fr. Toula, Die geolog.-geograpli. Verliáltnisse des Temesvárer Handels- 
(1-7) 
