186 
BÖCKH JÁNOSI 
Ezen tájékoztató sorokat előre boesátván, melyek, azt vélem, tiszta 
képét nyújthatnak a bennünket itt közelebbről érdeklő kérdés mai állására 
nezve, s indokolni fogják az alantabb közlendőt jelenlegi, töredékes alak¬ 
jában is, egyenesen áttérek saját megfigyeléseim megismertetésére. Az 1887. 
év nyarán alkalmam volt egyebek közt földtani tekintetben megvizsgálni 
Szászkabánya közvetlen környékét is. A hajdan élenkebben lüktetett bányá¬ 
szati tevékenység szünetel most itt is, s csakis az elhagyott tárnák és bányák 
tanúskodnak még a mellett, hogy egykor más viszonyok voltak Szászka- 
bányán es környékén. Minden esetre szomorú reflexiókra készteti e körül¬ 
mény azt, ki Szászkabányát ma meglátogatja, de azért a geolog, a megvál¬ 
tozott körülmények mellett is, eleg érdekeset szemlélhet. Nem bocsátkozván 
itt hosszabb elmélkedésekbe, mindjárt meg akarom jegyezni, miként, ha 
ama fővölgyet, melyben Szászkabánya hosszúra nyúlva elterül, a Nera völ¬ 
gyével való egyesülésénél vizsgáljuk, ott mindenek előtt csillámpalára buk¬ 
kanunk, mely aztán (itt csakis a Nera bal partjáról szólva, melyet személye¬ 
sen bejártam) a Nera völgye bal partja hosszában s ennek vize által mosva, 
meredek partot képez, s Román-Szászkáig követhető, valamint a szászkai 
fővölgy két lejtőjét is képezi, közel a most már felhagyott második kohóig, 
hol a csillámpalára, mint alaphegységre, más lerakodások következnek, ezt 
tehát onnan kezdve kelet fele már elfedik. 
A csillámpala vastagabb padokat képez, melyek a Nera bal partja 
hosszában kelet vagy délkelet felé irányuló, meredekebb dőlést árulnak el. 
A sötétbarna biotit mellett ennek talán mint átváltoztatott félesége jelent¬ 
kező zöldesszmü csillám is képviselve van, azonkívül dúsan mutatkoznak 
vékony quarzlemezek vagy lenesek. Itt-ott vastagabb quarzerek vagy szala¬ 
gok is láthatók e kőzetben. 
E csillámpalára a szászkabányai fővölgyben, a második kohó épületé¬ 
nél, quarzconglomerat vagy épenségesen quarzit következik, sárga, vörös 
vagy fehér színezéssel. 
Rétegzés lent a völgyijén már nem igen látható, mert a kőzet jobbára 
csak tuskókban vagy kisebb-nagyobb darabokban lep fel. E kőzet, mely 
quarzhomokkővé is válik, fehéres, kaolinizált földpátpontocskákat szintén 
mutat, árkozás lesz, kötszere pedig kovás s így savval érintve nem 
pezseg.* 
kammer-Bezirkes. 1880, p. 91. (Separatabdr. aus d. Mittheil. d. k. k. Geograph. 
Gesellscbaft.) 
: Meg kell jegyeznem, hogy dr. Szabó József «A tracliyt-képlet Szászka kör¬ 
nyékén)) (Földtani Közlöny 1875, p. 80) czímii közleményében, nyilván ugyancsak 
e pontról, mint mondja, a lias-kőszénképletnek tartott rétegekben egyes vékony 
ereket képezve, melyek függélyeseknek látszanak lenni, durva quarzszemekben dús 
árkose-féle kőzetet említ, melynek földpátját orthoklasnak determinálván, e kőzetet 
gránitnak mondja. Őszintén be kell vallanom, miként én a középső avagy 2-ik kohó 
(F 28 ) 
