188 
BÖCKH JÁNOS: 
innen egyenesen még tovább északra is, t. i. a Nera meredek bal partján, 
liol kelet felé kékes szürke, sárgás vagy feliér kristályos meszszel érintkezik 
ismét, melyen e helyen is a dacit tör fel; s ez utóbbira mellékesen meg¬ 
jegyezhetem, hogy a dacit itt is földpátdús, s a megtámadott földpát mel¬ 
lett a biotit, amphibol és quarz konstatálható. Láthatjuk végre kőzetünket 
a követett északi irányban az imént mondott helylyel szemben túl a Nerán 
is, a Pótokra felvezető út mellett; de ez egyúttal a legészakiabb pont, hol a 
szóban forgó lerakodásunk napfényre jut, mert még tovább északra a Pofok 
vidéki harmadkori öböl fejlődvén ki, ott kőzetünk napfényre már nem jut. 
A mint követhettük az itt tárgyalt quarzit, quarzconglomerat és ho¬ 
mokkő alkotta lerakodásunkat a szászkabányai fővölgy második kohójától 
északi irányban a Nemig, úgy tehetjük ezt még inkább deli irányban és itt, 
mint már eddig is látom, még hosszabb vonal mentén. 
Mindjárt a 2 ik kohó átellenében, a szászkai fővölgy déli lejtőjében, 
akadunk quarzconglomeratunk és homokköveink dél felé való folytatására, 
melyek ott, igaz, a lejtőt sűrűn fedő bokrok által igen elfedvék, de azért úgy 
jellemző törmelékük folytán, de több ponton helytálló rétegekben is konsta¬ 
tálhatok, déli irányban áthúzódván a szászkai fővölgyet a Vericz völgyétől 
elválasztó gerinczen magába amaz. a szászkai fővölgygyel párhuzamos 
völgybe, melynek torkolatánál terjeszkedik ki Szászkabányának Vericz nevű 
része, s mely völgyet könnyebb idézés végett Vericz völgyének akarok 
nevezni. Még magában a szászkai fővölgyben figyeltem, a déli lejtő alján, 
s már közel a csillámpala felé, hogy a quarzitos homokkővel fekete, úgy¬ 
nevezett szénpalák is jelentkeznek; a feltárás azonban oly csekély és rossz, 
hogy ennél többet kinyomozni nem lehetett, mert csakhamar jutunk igen 
quarzos kőzet közvetítésével a zöldes csillámu csillámpalába. Aránylag 
valamivel jobban látjuk azonban e lerakodást a Vericz völgyében feltárva, 
s így mondhatom, hogy ott a mállott csillámpala alkotta övét, mely keleti 
szélén mállott chloritos palát is mutat, a kocsiút mentén délkelet felé túllép¬ 
vén. mindenekelőtt barnasárgás palaagyagra akadunk, mely kissé vasta¬ 
gabb homokkőpalákkal társul. E rétegekben finom, fehér csillámpikke¬ 
lyek is fordulnak elő és utánuk csakhamar következnek szürkés vagy barna- 
sárgás, vastagabb padokra utaló tömzsökben quarzitos homokkövek, melyek 
helyenként conglomerattá válnak. Rozsdás foltok e kőzetek külsején gyakran 
láthatók. Csakhamar vonják magukra figyelmünket mállott, fekete színű, 
szénnyomokkal biró palák, s e palák többször maguk is tartalmaznak quarz- 
gumókat vagy szalagokat. A mi az utunkon ezentúl következik, az egyebek 
közt dolomit- és mésztörmelékböl áll, sőt a völgy déli lejtőjében kristályos 
mészfoltocska is látható, de minthogy ez utóbbi lerakodások már egy maga¬ 
sabb színtáj kőzetei, ezeket itt csak röviden említem. 
Ebből világosan látható, hogy a quarzit, quarzconglomerat és 
homokkő alkotta zónánk, melyre a szászkai fővölgy második kohója romjá- 
(130) 
