TRIAS SZÁSZKABÁNYÁN. 180 
nál akadtunk, s onnan északi irányban átnyomozhattunk a Nera partjáig, 
a mondott kohótól deli irányban is folytatódik, meg pedig a hegygerinczen 
át a Vcricz völgyébe, mi mellett itt szénnyomokkal biró palák sem hiányza¬ 
nak, de hozzá tehetem azt is, hogy nevezetesen a conglomeratok és homok¬ 
kövek déli irányban meg innen is tovább folytatódnak, mi mellett dél felé 
aránylag jobban kiszélesednek. Ismerem e vonulatot immár déli irányban 
a Havas-Mária (Maria-Schnee) falu táján emelkedő Tilva Szamueliig, sőt 
mondhatom, miként vannak egyes megfigyeléseim, hogy e zóna kőzetei Mol- 
dova irányában még tovább délre is vannak képviselve. Helyenként igen árko- 
zás homokköveket is láttam e zónában. 
A mi e zóna kőzeteit illeti, települési viszonyaik igen zavartak, réte¬ 
geik szétdaraboltak, sok helyen felettük egyáltalában semmi sem települ, de 
mint előre is megjegyezhetem, mégis vannak adataim, mikent több helyen 
triasbeli lerakodások fekszenek felettük; hogy pedig fekvőjüket, nyugati 
határuk mentén, a csillámpala képezi, arra már utaltam. 
Azon körülmény következtében, hogy a szóban forgó lerakodásokon 
triasbeli lerakodást, meg pedig véleményem szerint kagylómeszet figyeltem, 
rétegeink korát illetőleg a liasra való gondolat a szénnyomok daczára ki 
van zárva, ami ellen különben a quarzitos kőzetek kinézése is szólana,s így, 
tekintve a bánsági hegység viszonyait, csakis a legmélyebb trias (tarka 
homokkő), dyas, vagy carbon jöhetne még szóba, s nevezetesen a két utób¬ 
bit illetőleg tudjuk, hogy ezek a bánsági hegységben tényleg szenet is tar¬ 
talmaznak. 
Nem hagyhatom itt figyelmen kívül, miként Foetterle, mint már 
fentebb jeleztem, a területünkkel szomszédos vidékről, t. i. Moldováról 
említ kőzeteinkkel hasonlókat, meg pedig, ha sejtelmem helyes, hogy Foet- 
terle moldovai fekete, dolomitos meszei azonosak a szászkai kagylómész- 
szel, hasonló települési viszonyok mellett, s ő az ottani quarziteket (Yer- 
handl. 1870, pag. -34) a clyashoz hajlandó állítani, hová tehát biztosabb 
alap hiányában egyelőre talán szászkai quarzitjaink, quarzconglomeratunk 
és homokköveink is számíthatók, tudván, hogy a szenes nyomok evvel 
ellentétben nem állanak, mert ilyesmit a dyas, nevezetesen ennek alsó osz¬ 
tályzatából a bánsági hegység egyeb pontjáról is ismerünk. 
Az itt tárgyalt kérdéses dyasbeli kőzetek alkotta vonulat menten meg 
a szászkabányai fővölgy 2-ik kohója mögött kelti fel figyelmünket egy máso¬ 
dik kőzetsorozat, mely a dyasbeli lerakodásokon nyugvó két foltra oszlik el, 
mi által a dyasbeli kőzetek ott a már fentebb említett, mint velem ránczo- 
sodás okozta három szalagra osztva tűnnek fel. Feketeszürke, a kékesbe 
játszó bitumenes mészmárgára vagy márgás mészre akadunk ott, mely fehér 
meszpáterekkel is bír, de tulnyomólag szétrepesztett, heverő darabokban van 
képviselve. Nemely féleségek quarzhomok felvétele által, sőt márgás 
homokkő kifejlődését bírják. E kőzetek mállott felületen többször mutatkoz¬ 
tál) 
