210 
KALECSINSZKY SÁNDOR : 
Cecchi -féle sismograph és egy Rossi-/éZe mikrosismograph jelezte a febr. 
23-iki földrengést. 
Rómában, a hol a lakosság előtt a földrengés észrevétlen maradt, 
Rossi observatoriumában két készülék jelezte, és pedig egy Rossi-/v?/e mikro¬ 
sismograph és egy protosismograph; a nápolyi, ischiai és cataniai observa- 
toriumokban a földindulást nem jeleztek. A többi nagyszámú kisebb olaszor¬ 
szági observatoriumban hasonlóan ereztek és jelezték, úgy mint a főbb állo¬ 
másokon. 
Svájcz -bán a berni observatoriumban működött a FoRSTER-féle sismo- 
chronograph és az órát megállította. 1-ször 5 h 43 m -; 2-odszor 5 h 53 m - és 3-szor 
8 h 30 m -kor párisi idő szerint. 
Perpignan -bán Franeziaországban az egyszerű Cecchi -féle sismograph 
rajza kelet-nyugat irányban 36 mm.-t és észak-dél irányban 36 mm.-t mutatott. 
Wilhelmshavenben a magnetikus registráló készülék a földrengés ideje 
alatt a következő eredményt adta: aLLOvn-féle mérleg tűje a nevezett időben 
8. ábra. 
lengésbe jött s miután mindenféle helyi ok ki van zárva, a mely ezen 
lengést előidézte volna, úgy jogosan mondhatni, hogy ezeket a lengéseket a 
felső-olaszországi földrengés hatásának kell tekinteni. Ingások mutatkoztak 
6 h 13 m - és 6 h 27 m -kor. A Lloyd-mérleg tűje a meridiánhoz közel feküdt, tehát 
a délről északfelé haladó hullámoknak kedvező fekvésben. A hatás csupán 
mechanikai volt, mert declinatio és horizontális intensitásu ingásokat nem 
lehetett kimutatni. 
Köln- ben a LASAULX-fele sismograph 6 1 ' 4'“ ö4 s -kor vagy is kereken 
6 U 5 m -kor jelezte a földrengést. Minthogy Wilhelmsbaven kb. 1° 10'vagyis 
időben 4 - 7 perczczel keletre fekszik, mint Köln, úgy a Kölnben megfigyelt 
földrengés Wilhelmshavenben 6 1 ' 9,6 m -kor jelentkezett és a hullámoknak 
kb. 3,4 perezre volt szüksége, hogy e távolságot Kölntől Wilhelmshavenig 
megtegye. Ezen távolság mintegy 300 km.-t tesz ki és e szerint a hullám itt 
elég lassan haladt, ha az időadatok valók. 
A kew-i observatoriumban a bifilar magnetograph febr. 23-án 5 h 
40 m -kor nagyobb kiütést adott, a mint azt a mellekéit rajz (3. ábra) mutatja.* 
A tűnek maximalis kiütése volt 6 h 12,6 m wilhelmshaveni időben, tehát 
csak 0,4 perczczel későbben érezték. Hogy ha elfogadjuk azt, hogy a föld- 
* Natúré, vol. XXXV. Nro 905. pag. 421. 
(152) 
