FELSŐ-OLASZORSZÁGI FÖLDRENGÉS. 
213 
A vasút megtesz kb. 60 angol mértföldet egy óra alatt, mig a földrengés 
a táblázat értelmében Párisig egy perez alatt 7 6 mértföldet, Londonig 81 
mertföldet. 
A földrengés sebességének összehasonlító mértéke Prestwich geológiája 
szerint: 
1887-ben Nápolyban ... ... ... 9 angol rnrfd. m.perczenként 
/ 
1834-ben az Egyesült-Államokban 32 « « « 
1869-ben Cachar (Indiai ... 83 « « « 
Hol volt a földrengés kiindulási pontja, vonala s területe, ezt a későbbi 
pontosabb adatok fogják kimutatni. 
8. A földrengés valószínű oka. 
Ezen földrengések tüneményeinek megmagyarázásához úgy a laikusok 
mint a tudomány emberei közül többen hozzászólottak. Falu a íelsö-olasz- 
országi földrengést azon feltevéssel akarja kimagyarázni, hogy a föld 
belsejében az izzó hullámok odacsapkodnak a föld szilárd kérgéhez; 
Flammarion, hogy a tenger vize hozzáférközött a föld belsejében levő 
roppant forró rétegekhez és az így keletkezett gőzrobbanás lenne okozója 
ezen földindulásnak; mások pedig azt ajánlották, hogy a Vesuvot mellinittel 
robbantsák szét és ez által a föld belsejében levő nagy feszélylyel biró gőzök¬ 
nek utat nyissanak. 
Az egyik azt hiszi, hogy a földrengés kiindulási pontja Porto-Maurizio 
mellett a tenger alatt egy pontban keresendő, mások, hogy Savona mellett 
van az u. n. epicentrum. 
Mindezen következtetések koraiak és biztos alapot nélkülöznek, nem 
egyebek hypothesiseknél. 
Némely földrengések szoros összefüggésben vannak a vulkanikus erup- 
tióval, de a földrengések nagyobb része ezekkel összefüggésben nincsen, 
így ezen felsőolaszországi földrengésnek már a nagy kiterjedése mutatja, hogy 
nem vulkanikus eredetű, hanem egy nagyobb és hosszabb területről indúlt 
ki. Heim zürichi tanárnak és másoknak kutatásai szerint a legtöbb földren¬ 
gésnek legvalószínűbb oka, a föld kihűlés folytán a földkéreg lassú emelke¬ 
dése és sülyedése, összehúzódása. 
Annyi bizonyosnak látszik, hogy a földrengésekre befolyással bir a 
föld és a nap helyzete vagyis ezeknek vonzása, de ez korántsem bizonyít 
Falb theoriája mellett. W. Thomson vizsgálatai és kutatásai szerint a szilárd 
földkéreg is, a holdnak periodikusan változó vonzása által, alakváltozást 
szenved és kimutatta, hogy még akkor is változtatná alakját, miként a 
tengernél az apály s dagály, hogy ha a föld aczélból vagy üvegből állana, 
csakhogy ez esetben kisebb mértekben. 
Tehát az egész földfelület oscillál, miként a tengerfelület, de kisebb 
(155) 
