ÚJABB FÖLDTANI FELFEDEZÉSEK BORNEOBAN. 
215 
Tudjuk, hogy Borneo legmagasabb hegysége a 13,688' magas Kina- 
balu 8000' magasságig érő mellékhegységek által környezve a sziget Ek-i 
csúcsán fekszik. Itt regi eruptív kőzeteket, gránitot, syenitet, zöldkövet talál¬ 
tak, részint szálban, részint pedig a folyók kavicsában. Ezeket a régi kőze¬ 
teket a kristályos palák egy zónája környezi. A Kina-balutól DDNy-ra, a 
Lábuk folyó medrében Hutton a kavicsban csillámpalát és quarzitokat 
talált, s még tovább fölfelé egy quarzeres szürke palakőzet (régi palafor- 
mátió ! ?* volt észlelhető. A Kinabalutól E-ra fekvő Marudu folyó kavicsában 
hasonlókepen kristályos kőzetek fordulnak elő, úgy szintén pyrittartalmu 
quarzeres régi palakőzetek. A «serpentinformátió#** is ki van itt fejlődve, 
nevezetesen Benkoka kerületében (D-re és I)k-re a Mazudu-öböltől), a hol 
egy egész dombvonulat ebből a kőzetből áll, a melynek főcsúcsa a Menta- 
posa. Előfordul továbbá a Lubuk folyó középfolyásában, a hol a serpentin 
ugyanabban a minőségben, csak quarzerektől áthatolva szálban észlelhető. 
Ugyanitt vörösvaskőerczet is tartalmaz, a mi analóg a Tanah-Lauti (déli 
Borneo) előjövettel. 
Igen figyelemre méltó azon körülmény, miszerint Borneo eme részé¬ 
ben egy eddig még nem észlelt formátió is előfordul, mely a harmadkorinál 
idősebb, és a devoninál fiatalabb. A legutóbbi időkig ugyanis nem ismertünk 
Borneo szigetéről semminemű sediment-lerakodást a devontól egészen az 
eocénig, és csak nem reg fedeztetett fel Ny-i Borneoban a krétakepződmény. 
A malayi szigetek többjeiről sem ismerünk a devonin és a harmadkorin 
kívül más systemát, kivéve Szumatra és Timor szigetekről a culmhoz tar¬ 
tozó kőzeteket, s meglehet, hogy Ek-i Borneoban az újonnan fölfedezett 
formátió is ide lesz sorozható. Hutton négy különböző vidéken találta e kép¬ 
ződményt, meg pedig az ENy-i part mentén Cap Caliga és Cap Sampang- 
mangio közt; továbbá a Marudu folyó felső részében, a Kinabalutól E-ra; 
a Kinabatangan alsó részében es vegre a Lábuk folyó felső vízkörnyékén 
(a Kinabalutól DDk-re). Ez utóbbi vidékre vonatkozólag az ő saját szavai, 
hogy az ember itt újból egy homokkőformátióban áll, mely azonban sokkal 
régibb mint a parti (harmadkori) homokkőformátió, mely sokkal fiatalabb. 
Eme «regi homokkőformátiót» sok helyen váltakozik mészkövekkel. 
Maga a homokkő sokkal kisebb mértékben vastartalmú, mint a fiatalabb; 
de különösen jól ismerhetők fel a «régibb mészkövek», a melyek könnyen 
különböztethetők meg a fiatalabb (harmadkori) korallzátonyoktól: a régi 
kemény, kekes színű mészkövek pyrittel és helyenkint quarzerekkel vannak 
áthúzódva, sőt meg néha chalcopyrit is van belejök hintve. Ezen mészkövek 
* Ez a legújabb kutatások nyomán alighanem devonkorabeli. 
** A. serpentinek és a velők össeköttetésben előforduló Gabbro kora Borneo 
szigetén még nem állapíttatott meg. (Szumatra szigetén fiatalabbak a culmnál.) Ek-i 
Borneo alighanem ama terület, a hol sikerülni fog ezt a kérdést megoldani. 
(157) 
