ÚJABB FÖLDTANI FELFEDEZÉSEK BORNEOBAN. 21!> 
jártál. Az itt előforduló Bunongtiga és Batu Beragung amphibol-andesit, vala¬ 
mint az Atan, Kulitmanis, Bikit duva és Tanah Garam bazaltvulkánok szin¬ 
tén csak miniatűr nagyságúak és régibb kőzeteken törtek át. Az Ataz és 
Kulitmanis vulkánok syenitgránit-ből bukkantak föl. Koruk meg van álla¬ 
pítva és Verbeek a fiatalabb miocén, vagy pedig a plioczebez számítja 
őket. (L. topogr. geol. beschryving van een gedeelte von Sumatras West- 
Kust door B. D. M. Verbeek. >169. lap. 
Megemlítendő vegre még, bogy van Schelle a még ismeretlen Bajang 
hegységben bazaltlávákat is talált, úgy bogy nyugoti Borneoban meg más 
egyéb vulkánok felfedezését várhatjuk. 
LIVEING H. EDWARD BÁNYAMÉRNÖK «AZ ERDÉLYI ARANY 
BÁNYÁSZATRÓL*.* 
Miután szerző újabban néhány hónapig tartózkodott Erdélyben, hiszi, hogy 
ezen ország aranybányászatára vonatkozó rövid jegyzetei, a Társaság némely tag¬ 
ját érdekelni fogják. 
Erdélynek azon része, mely Kolozsvár, Gyula-Fehérvár s Déva közt fekszik, 
közönségesen az «Erdélyi Erczliegység»-nek neveztetik. Már régen ismeretes volt 
ásványgazdagságáról, de különösen az aranybányáiról, melyek már most is legter¬ 
mékenyebbek Európában. Az egész ország hegyes, a hegyek között több 4-000 láb¬ 
nál is magasabb. Számos völgye főkép a Maros és Körösbe nyílik, mely folyók 
a Tisza által a Dunába ömlenek. A hegyek legnagyobb része erdővel van fedve ; 
földművelést csak szűk határok közt tíznek. 
A geológiai szerkezet. 
A vidék geológiai szerkezete igen változatos. Éjszakon — tetemesen 
kifejlődve — gránit fordul elő, körülvéve metamorpalával, kristályos mészszel és 
egyéb elváltozási kőzettel; de az Erczhegység középtáján a hegyek nagyobb része 
eocen és neocom képződményből áll. Ezek közt eruptivkőzet jelentékeny tömeg¬ 
ben fordúl elő, nagyobbrészt trachyt, kisebbrészt bazalt, a mit tufák s vulkáni 
conglomeratok réteges kiképződésben követnek. 
Az arany (kivéve a mi homok- vagy kavicsban fordúl elő) mindig ezen 
eruptivkőzetek társaságában találtatik. Telérben van, de ez leggyakrabban igen 
kicsiny, ritkán haladván meg vastagságban 1 lábat, sőt több esetben a vastagság 
csak nehány hüvelyk, sőt ennél is kevesebb. Verespatak határában ilyen telér 
nagy számmal fordul elő, vagy 100 ismeretes, a melyeket egy (a Szent-Kereszt) 
. 
* Ezen értekezést 1886 felír. 13-án (Newcastle-upon-Tyne) az észak-angol- 
országi bánya- és gépészmérnökök társaságának ülésében olvasták fel, s megjelent 
a öTransaction of the North of Englancl Institute of Mining and Meckanical Engi- 
neersn 1886 áprilí füzetében «Transylvanian Gold Mining» czímmel. 
( 16 . 1 ) 
í 
