AZ ERDÉLYI ARANYBÁNYÁSZAT. 
223 
zuzók némelyike meglehetős messze van és ezen bányák érczében csak Vb—V« 
unczia 16 karátos arany van tonnánként, a zuzómnnka költségeinek fedezése után 
nem lehet valami nagy hasznuk. E bányák részvényei rendesen helybeli oláhok 
kezeiben vannak, alkalomszerűen adják vagy veszik őket, miután rendes vásár 
nincs. 
Verespatakon legnagyobb az állami Szent-Keresztbánya, eredetileg magán- 
vállalat, melyet még 200 év előtt kezdettek, de most az állam míveli. Belé juthatni 
a már előbb említett altárnán, minek hossza 1'55 mfd. Kezdetben eocen homok- 
kövön megy keresztül, de későbben belemegy azon trachytconglomeratba, mi e 
vidéken az aranyat tartalmazza. Jóllehet ezen altárna által több mint 100 telér 
különböző vastagsággal van átszelve, a melyek némelyikén aztán roppant vájáso- 
kat vittek véghez s ámbár meglehetős mennyiségű aranyat találtak a bányában, 
különböző időkben, még sem mondható, hogy kifizette magát, de az altárna a leg¬ 
mélyebb lévén a vidéken, arra szolgál, hogy a magasabb bányákból a vizet bele 
vezessék. Legnagyobbrészt az volt az oka, hogy ily hosszúra csinálták. Az érczet 
ezen altárnából lóvasúton, Verespatak völgyén leviszik addig, a hol ez az Abrud- 
patakkal találkozik, hol nagy zuzóművek vannak építve. 
A múlt évben az államnak e bányából valami 25,000 frt kára volt, de 
nagyon sok évben majdnem ugyanennyire ment fel nyeresége. Ezen zuzóanyag 
átlag kevés aranyat ad, közelebb nem volt több mint 5 gr. (Ve ozs.) tonnánként 
s azt is mondják, hogy némelykor leszállt 2gr. (Vw ozs.)-ra is. Verespatakon a leg¬ 
több zuzóércz tartalma igen csekély V*—Vs uncziával még jónak mondják, de sok 
érczet dolgoznak fel a zuzókban, melyben nincs több, mint Ve — 1 /i unczia arany 
tonnánkint. Hogy ezeknek daczára annyi a bányavállalkozó, onnét magyarázható, 
hogy a sokszor talált színarany tartja fenn bennük a lelket. A múlt század végén 
és a jelennek elején találtak nagyszerű színaranyat ezen bányákban, de közelebb 
kevésbbé közönségesek lettek, jóllehet esetleg még most is akad. Ha azon nagy- 
mennyiségű aranyat veszszük tekintetbe, melyet a rómaiak kaptak, és azóta 
mondhatni az utolsó 800 éven át termeltek, nem lephet meg bennünket, hogy 
Verespatak egész vidéke olyan nagy terjedelemben minden irányban ki van vájva. 
Nehány mértföldnyire délkelet felé a Búcsúm völgyben fekszik a «Concor- 
dia»-bánya, a mely bizonyára a legsikeresebben dolgozik a vidék újabb vállalatai 
között. A társaság 25 részvényesből áll, 1876-ban alakult, s az eredeti tőkéjük 
körülbelől 1000 frt (á 80.) volt az egyes részvényesek után. Az első 2—3 évben 
igen csekély vagy egyáltalában semmi hasznuk sem volt, de azon idő óta a bánya 
csodálatosan jól fizet és az egyes részvények jelenlegi értéke 16,600 frt (á 1600). 
A bánya termése 34 részre osztatott, melyből 9-t kaptak a tisztviselők, a többi 
25 pedig a részvényesek közt osztatott szét. Az utóbbi évben egy részvényre jutott 
4000 gr. arany (130 ozs.), 1883-ban 3500 gr. (120 ozs.) némely évben meg még 
több. Az aranytartalom tonnánként ingadozik körülbelül V 3 uncziától a legszegé¬ 
nyebben, 1 Vs—1V 2 uncziáig a legjobb érczben. Nevezetes mennyiséget kaptak az 
utolsó évben színaranyban is, ez felment 1500 £-re és kevés évvel ezelőtt 
8000 í-nyi értékben találtak 15 LÜ lábnyi térfogatban. — A múlt évben az ezen 
bányában termelt arany összes értéke beleszámítva azt is, a mit a pyritek olvasz¬ 
tása által nyertek, 14,500 -£ volt. Határozottan azonban a leggazdagabb és legérde¬ 
kesebb része egy roppant tömzs, melyet az altárna alatt 240 lábbal mélyebben váj- 
( 165 ) 
