224. 
AZ ERDÉLYI ARANYBÁNYÁSZAT. 
tak ki, nagy kamarák sora, csigavonalban hajtatván lefelé, úgy hogy azon le lehet 
sétálni. A kőzet likacsos vulkáni conglomerat, melyet sok calcittelér és vékony 
erecske hasít keresztül, a mi aranyat tartalmaz. Ezen kőzet, noha likacsos és 
aránylag lágy, még sincs megrepedezve és így nagy területen szükségtelen az 
ácsolat. Minthogy ezen hányát tetemes mélységben művelik az altárna alatt, újab¬ 
ban lóerővel hajtott szivattyút állítottak fel, mi mellett azonban a legkezdetlege¬ 
sebb fa-kézi-szivattyúk használatával a művelet legmélyebb részében, még most 
sem hagytak fel. 
Néhány mértföldnyire távolabb délfelé vannak a botesi és vulkoji bányák, 
ezeket legújabban egy franczia társaság vette meg, kik amerikai rendszerű s gőz¬ 
erővel hajtott nehéz zuzómtívet állítanak fel, ellátva modern amalgamaló készü¬ 
lékkel. E hányák kétségkívül nagyon jók és okszerű meg takarékos kezeléssel bizo¬ 
nyára fognak is jövedelmezni. Ép így a rudai bányákat (Hunyadmegye) Brad 
közelében a Kőrös völgyében közelebb egy német társaság vette meg, mely szin¬ 
tén újabb gépezetet akar berendezni. Budán a főtelér nagyon vastag, 13—23 láb; 
nagy szög alatt dűl, csapása közel kelet-nyugoti, azon kis völgynek vonalában 
a melyben van. A kőzet zöldkőtrachyt a telér egyik oldalán és trachyttufa a mási¬ 
kon. A telértöltelék nagy részt calcit, de a középrészen 11—30 hüvelyk vastag¬ 
ságban rendesen egy lágy agyag fordúl elő, melyben pyrit és arany van hintve. 
A telérhez négy tárnával jutottak, melyeknek nyílása a völgyben felfelé haladva, 
különböző magasságban van; a legmagasabb 170 yarddal van föllebb, mint a leg¬ 
alacsonyabb. Ezen bánya érczében átlag 10 gr. (Vs ozs.) arany van tonnánként; 
a kőzet lágy és könnyen zúzható. A főteléren kívül még több kereszttelér van, 
melyek ámbár csekélyebb fontosságúak, itt-ott mégis jelentékeny aranymennyi¬ 
séget szolgáltattak. E bányákban mindenesetre nagy mennyiségű jó zuzóércz van, 
melyhez a mostani telérek által jól hozzáférhetni; s minthogy közel oda nevezetes 
barnaszéntelepek vannak, a melyekben a szenet tonnánként 3s. meg nem haladó 
összeggel termelhetni, a zúzás költsége nem fog sokra menni. A szenet azonban 
eddig nem fejtik. 
Még sok más érdekes bánya van a vidék különböző részén, de lehetetlen 
mindazokról megemlékezni, mert értekezésemet nagyon hosszúra nyújtanám. 
A bányászok viszonyai. 
A bányamunkások napi bére * átlag 50—60 kr. De sokszor méterszámra 
van a munka kiadva és olyan kőzetben a mit túlnyomólag találni a Concordia 
* Tekintettel ezen bérre, megemlíthetjük, hogy a sertéshús fontja 2 cl.—2 Vi d., 
a birkahús körülbelül 3 d. Marhahús — hosszú éveken át nehéz munkában elcsigá¬ 
zott ökör némileg élvezhető húsa — fontja 3Va d., csibe 5—9 d. darabonként. 
A buzakenyér fontja 1 1 U d., közel a kenyér jelenlegi ára Angliában. Az oláh bányász 
azonban csaknem kizárólag kukoriczakenyeret vagy pogácsát eszik, az utóbbihoz 
hagymát vagy más zöldséget és néha napján kis szalonnát vesz, de nagy ritkán 
valami más húsneműt. A kukoriczakenyér olcsóbb a buzakenyérnél és jóllehet nagyon 
íztelen, de mégis tápláló. A kunyhók lakói domboldalokon, kis területeken, legtöbb- 
nyíre termesztenek kukoriczát, de a többi mennyiséget a környező síkságról szerzik 
be. Kukoriczájukat leginkább maguk őrlik meg és maguk is készítik belőle kenye- 
( 166 ) 
