AZ ERDÉLYI ARANYBÁNYÁSZAT. 225 
és Valea Verde bányákban, 7s. (id.-ért yardszámra jó árnak volna tekinthető a 
tárnafejtésért 21 Q lábat véve keresztszelvényben, de az emberek ezen esetben 
maguk látják el magukat lőporral és gyertyával. Némely kemény zöldkőben olykor 
azonban 45s.* is volt már fizetve. 
Az oláh bányász nagyon iszákos. Igen nagy mennyiségben fogyasztanak 
szilvából főzött tiszta pálinkát, minek literje 10- -15 kr. (körülbelül IV 2 —2 d. egy 
pint.) Ritkán dolgozik egy héten többet négy napnál. Hétfőn egyáltalában nem 
dolgozik azért, mert vasárnap éjjel egészen leiszsza magát; és minthogy átlagosan 
minden héten van egy görög szent nap, a mit szintén ünnepnek tart, ez alkal¬ 
mat nyújt neki arra, hogy egy más napot is ivásban töltsön el. Az oláh népnek 
legkisebb előrelátása sincs és télen nagyon gyakran a legnagyobb szükségben van, 
midőn a fagy beálltával a zuzókban a munka szünetel. Egy európai nép sem oly 
babonás mint ők, és mégis ezeket tartják némelyek a régi római gyarmatosok 
utódainak! 
Az arany feldolgozásának módja. 
Kivéve a szabad aranyat és az offenbányai és nagyági tellurérczeket 
és némely vaskos pyrites érczet más helyekről, az összes éi'czmennyiséget e vidé¬ 
ken fából épített, apró zuzóművekben törik össze, a melyeket víz hajt, a mihez 
minden hozzáférhető esést felhasználnak. Verespatak és Abrudbánya környékén 
több mint 500 ilyen zuzómű dolgozik. A zuzóműben 6—12 zuzónyíl van, melye¬ 
ket egy 5—9 láb átmérőjű vízkerék mozgat, a zuzónyíl meglehetős könnyű, ren¬ 
desen nem több IV 2 mázsánál, bükkfából van csinálva és kemény kőfejjel felsze¬ 
relve. A zuzóköpü fából van s hasadékait mohhal tömik be ; fenekét, melyre a 
zuzónyilak esnek szintén bükktuskó képezi a rostokkal felfelé állítva. Ezen tuskók 
bizonyos idő múlva igen megkeményednek, azon sok quarzrészecskétől, melyet a 
zuzónyíl bele ver. Az egész köpü meglehetős vastag keresztgerendán nyugszik, de 
azon kivül alig mondhatni, hogy van valami, mi egy jó alapozást megközelítene. 
A zuzóköpü homlokán durva vasrácsozat van alkalmazva, a melyre az összezúzott 
rüket. Meg kell jegyeznünk, hogy azon kívül, amit élelmükre és a sok pálinkára 
költenek, az oláh bányász kiadása mégis kevés. Házadét általában nem fizet, mert 
csak fakunyhóban lakik ; tűzifát pedig aí erdőből kap. Ruházata lehető legegyszerűbb 
és legolcsóbb, van durva dolmánynadrágja otthonn szőtt szövetből, széles bőrtüszőt 
visel derekán, sok zsebbel, gyakran inget sem visel. Télen egyszerű birkabőr-köd- 
ment hord s úton ezt gyapjúval befelé fordítja. Alsó lábszárát s lábát gyapjúkapczába 
csavarja, bőrbocskort visel, szijjal erősítve lábához csizma helyett, mi csak a 
tehetősebbeknek van. Házuk durván négyszögletesre faragott fából van építve s 
hézagai agyaggal kitapasztva; a háztető zsindely, kémény legtöbbnyire nincs, hanem 
a földnek kissé kiemelkedettebb részén rak tüzet, s a füst megtalálja a maga útját 
a háztető zsindelyein vagy hasadékain keresztül. Ezen nép élete kétség kívül nagyon 
nehéz és ámbár a család nem nagy, de az amit télen szükölködés s betegség 
következtében szenved, gyakran borzasztó. 
* Azon bányákban, hol sok szabad arany fordul elő, a munkások a lopást 
széltéban gyakorolják, daczára minden alkalmazott elővigyázatnak. Abrudbányán és 
egyéb helyeken, igen sokan vesznek aranyat és arany ásványt, olyan árakon, melyek 
mellett nekik igen nagy a hasznuk, de a szerzés módjáról nem tudakozódnak. 
Földtani Közlöny, XVIII. k*t. 1888. (167) J5 
