230 
BOSZNIA ÉRCZFEKVŐHELYEI. 
Walter Brúnó főbányatanácsosra bízatott azon meghagyással, hogy a boszniai 
érczelőfordulás körül gyűjtött bányageologiai adatokat Bosznia új táborkari 
1 : 150,000 méretű a cs. és k. katonai földrajzi intézet által 1 : 300,000 méretre 
kisebbíttetett térképre átvezesse. E térkép a hozzá való részletes magyarázó szö¬ 
veggel együtt képezi jelen megbeszélésünk tárgyát. 
Szerző a boszniai érczfekvőhelyeket következő csoportokra osztja: 
Üledékes érczfekvőhélyek: vízoldatokból származó csapadékok. 
1. Pátvas, vascsillám és barnavaskő. 
2. Kénkovandok. 
Eredetileg vízoldatokból képződött rétegek, melyek később metamorphosa által 
meg változtattak: 
3. Veres- és barnavaskövek. 
A varesi vaskődússág és annak ipari jelentősége. 
4-. Rézkovandok a Lmjakovo hegységben Majdán mellett. 
5. Mángánérczek a triasformatióból. 
6. Mángánérczek Ivanjskánál a flyschben. 
1 Örm elek-fekvők elyek. 
Mángánérczek Vranjkovoe mellett. 
7. Aranymosások. 
Üregkitöltések. 
Valóságos telérek tömeges kőzetben. 
8. Ezüstérezbányászat Srebrenic-án. 
9. A régi aranybányák a Vratnica planina Rosiny, és Radovina hegyeken és 
a Zlatan patak vidékén. 
Valóságos telérek palás kőzetben. 
10. Antimonbányászat Cemernica Fojnica mellett. 
Kisméretű repedések és hasadékok kitöltése, másodlagos szakadmányok. 
11. Ezüsttartalmú fakóérczek Kresevon és távolabbi környékén. 
12. Higanyérczek a Zei hegységben, a Pogorelican és az Inacon. 
13. Különféle ólomezüst előjövetelek. 
Átváltoztatott érezek. 
14-. Chromérczek a serpentinekben. 
A megvizsgált terület 252 Km. hosszú és 52—75 Km. széles. ENy-ról Ban- 
jalukától DK-re Srebrenicán át 21—9 hóra szerint Bosznia közepette a szerbiai 
határig húzódik. EK-i széle Banjaluka, Tesanj, Maglaj, Kladauj, Vlasenica, Lju- 
bovija, D-i széle pedig Dragornj, Podrasnica, Gorica, D.-Vakuf, Bugojono, Tarcin, 
Rogatica és Viéegrad helységek által jelöltetik meg, mintegy 16,000 négyszög 
Km.-nyi területet fedvén. 
Ez teljesen magába foglalja Bosznia érczterületét és pedig nevezetesen az 
úgynevezett érczliegység paláozoi és eruptív kőzeteit, úgymint a feltört paláozoi 
palákat ezüstteléreket tartalmazó eruptivkőzetekkel Srebrenica mellett, továbbá 
(172) 
