BOSZNIA ÉRCZFEKVŐHELYEI. 
231 
a triashoz tartozó mángánérczlerakódásokat a terület közepén és a chromércz- 
kiválásokat a serpentinben ennek ENy-i határán. 
E területen kívül az éreznek alig mutatkoznak nyomai és lefejtésre méltó 
mennyiségek nem fordulnak elő. 
Az érczfekvőlieiyek a geológiai térképen oly módon ttintettettek ki, 
hogy azoknak elterjedése a csapás irányában lehetőleg kifejezésre jöjjön. Azon 
érczfekvőhelyeknél, melyek messzire terjednek, úgy mint a srebrenicai ezüst- 
telérek, a civljanovici mángánfekvőhelyek, a varesi vasérczelőjövetel stb. nem¬ 
csak a csapás hossza, hanem lehetőleg a vastagság is mérték szerint vezette¬ 
tett a térképre. A csekélyebb kiterjedésű érczelőfordulásokat nagyobb mértékben 
kellett feljegyezni, hogy azok a térképen egyáltalán kifejezésre juthassanak. 
Magától értetődik, hogy minden érezfekvőhely azon formatióba van beve¬ 
zetve, melybe tartozik, mi által oly képet nyerünk, melyen az egyes formatiók 
fontossága és értéke az érezvezetést illetőleg, azonnal szembe tűnik. 
1. Pdtvaskövek, vascsillám, vörös és barnavaskövek. 
Boszniában sok a vaskő, mely az ország legészaknyugatibb részében és pedig 
a banjalukai, prijedari, sanskimosti, kostajnicai; továbbá délen a fojnicai és viso- 
koi kerületekben van felhalmozva és pedig összesen 54- vaskőbányában. 
A boszniai vaskövek minősége átlagban jó, és árúd- és szerszám vas az occu- 
patió előtt nem csak az országban kelt el, de kiviteli tárgy volt Szerbiába is. A bosz¬ 
niai kaszák még ma is igen keresett kiviteli czikket képeznek. 
Mióta a brod-serajevói vasút az országot idegen vassal bőven ellátja, sőt 
elárasztja, a régi primitív boszniai vasipar hanyatlásnak indúl. A kevés, mívelésben 
levő vagy egyáltalán felemlítésre méltó vaskőbányák közül kiemelendők a 
következők : 
A busovacai vaskőcsoport, mely Busovaca helységtől délre esik ; e vaskő 
phyllitekben fordúl elő és a mellékkőzet rétegezésével párhuzamos lerakódásokban 
mutatkozik a palákban, melyek alkalmasint már a kristályosakhoz tartoznak. 
A kupresi barnavaskőbányában palás, középminőségű barnavaskövet törnek, mely¬ 
nek folytatását a gologlavicai phyllitekben előforduló barnavaskőtelep képezi. Ily¬ 
nemű barnavaskő még Ivanovicán és a régi ostroi és smerceviai barnavaskőbá- 
nyákban fejtetik. Mindezen vaskövek Busevaca-tól délre a phyllitekben, egynemű 
színtájban rakódtak le. Dusina helység mellett a phyllitekben vascsillám fordúl 
elő; ezen vasércz előjövetel csapása a Dusina patakkal párhuzamos irányt követ és 
1300—14-00 méternyi vonalon a Dobra voda és Osoje nevű bányák által consta- 
tálva van. Helyenként a vascsillám vörösvaskőre vagy barnavaskőre változott át. 
A fennt elősorolt érczelőjövetelt azon képződésekhez számítjuk, melyek víz¬ 
oldatokból lerakodtak, ide tartozik még az arany- és ezüsttartalmú kénkovand 
Rakivici és Scitovo mellett. 
2. Kénkovandok. 
A rakivici kénkovandbánya 5 Km.-re délre esik Fojnica városától a Gvoz- 
djanka jobb lejtőin ; az 1—2 méter vastag kénkovandpad agyagpalákban betele¬ 
pedve 21 h csapás mellett dél-nyugati G0°-nyi dűlést mutat; a selmeczi vegy- 
elemző hivatal 1883-ban 0*0015% arany-ezüstöt talált e kovandokban, egy másik 
elemzés pedig 100 Kg.-ban 0*8 gr. aranyat. 
Ezüstbányák Scitovoban. Ezek Fojnicától a völgy jobb partján 10 Km.-re 
(173) 
