232 
BOSZNIA ÉKCZFEKVŐHELYEI. 
lefelé a Kiseljakra vezető út mellett vannak. Az ezüstércznek anyakőzete agyag- 
csillámpala, mely Fojnicától délre ezüstfeliér csillámtalkpalába és fekete agyagpa¬ 
lába átmegy, ez utóbbiban fekete kovapalák is fordáinak elő, különösen Masin mel¬ 
lett, hol a scitovoi bányák egy kis terraszon a Zeljeznic-a patak színe fölött vagy 
30 méter magasságban vannak, a patak jobb partján a régiek műveletei vagy 
100 méter hosszú vonalon 4- bora szerint követhetők. Valamennyi bánya valószínű¬ 
leg az ostruznicai ezüstbányához tartozott, mely Jibecek szerint a XlV-ili század¬ 
ban miveltetett. Vöröses mágneskovand is találtatott e bányában, és ez teljesen 
hasonlít egy mágneskovandtelephez, mely Borsábánya mellett a Kolbuvölgyben 
Mármarosban látható. 
3. Vörös- és barnavaskövek. 
Ide tartozik a fojnicai vaskőcsoport, mely 0 - 8 Km. dél-nyugatra Fojnicától 
egy hatalmas agyagpalába beágyazott paláozói mészkőpadban fordúl elő. A Kriz, 
Tocilo, Kamenica és Fojnica mellett levő vasköveket nagyszerű külfejtésekben és 
bányákban mívelték, 700 m. délre a Ferencziek szerzetétől. A mészpadban ezen vas¬ 
kövek hatalmas átváltozási folyamatoknak eredményét képezik, a vaskő az agyag- 
pala és mészpad fekvő határában 10—20 m. vastag és 260 m. hosszú barnavaskő 
kiválásképen mutatkozik. A külszínen e vaskő likacsos, könnyű, csillámos, beljebb 
átváltozik odoros, tömeges nehéz barnavaskővé és végre kérgesen elvált vesealakú 
haematittá ; nem ritkán ankerit is mutatkozik. Oly aknák hányóin, melyek a vas¬ 
kőnek mélységben való feltárását czélozták, előfordúlnak mindazon ásványok és 
elmállási termények, melyek a Kresevoci fakóérezelőfordúlást jellemzik, ú. m. fakó- 
ércz, rézkovand, kénkovand, ankerit és kevés súlypát, végre mint elmállási termé¬ 
nyek malachit és lazurit. Itt tehát egy hatalmas metamorphosa eredménye előtt 
állunk. A fakóércztartalmú ankerit lerakodásból a paláozoi meszekben, elmálás és 
kiliigzás folytán a rezes részek eltávolítása által igen jó minőségű ú. n. vaskalap 
képződött, mely a fojnica-vidéki vasiparnak sok éven át kitűnő nyersanyagot szol¬ 
gáltatott. Ezen elmállási öv csakis 25—30 m. mélységig teljed, hol azután a vasko¬ 
rét az eredeti ásványok, úgymint fakóércz, ankerit stb. felváltják, melyek azon¬ 
ban az eddigi tapasztalatok szerint ép oly kevés bányászati értékkel bírnak, mint 
a hasonló érczek Kresevo-nál. A paláozoi palákba berakodva még a dusinai vaskő¬ 
csoport van említve, hol Sarman és Kosuta körűi paláozoi mészpadban vörös vas¬ 
kövek fordúlnak elő ; e vaskövek szintén az ankeritnek vörösvaskővé való átváltoz¬ 
tatásából keletkeztek. Említésre méltó itt még a varesi vasérczelőjövetel és ennek 
ipari jelentősége. Vares, Bosznia régen híres vasvárosa, a Stavnja völgyben fekszik 
27 Km. északra a boszniai vasút Podlugovi állomásától. Az occupatióig a varesi vas 
«agy szerepet játszott és kitűnő minősége miatt nem csak az országban, de Szer¬ 
biában is igen keresett volt. E vaskő bányageologiai viszonyai röviden a következők : 
A Stavnja folyó felső folyásának alapját túlnyomólag tömegesen elvált trias- 
meszek képezik, melyeknek összefüggése némely ponton öregebb kőzetek, ú. m. 
werfeni palák és paláozoi rétegek által félbeszakíttatik. A paláozoi palák főfeltörése 
Vares-nél van és ez tartalmazza a régen híres vaskőtelepet. 
A paláozoi kőzetek szürke, újjnyi vastagságú, réteges agyagpalák, cldoritos, 
talkos mészpalák és sárgás-szürke, rétegzett lueszek. 
A trias és paláozoi kőzetek valamennyi rétegei a miihez mellé csatolt és az 
érczfekvőlielyeket ábrázoló földtani térkép szerint KDK-től NyENy-felé vonóinak 
( 174 ) 
