BOSZNIA ÉRCZFEKVŐHELYEI. 
233 
és északkeleti 40—85 foknyi dűlést tüntetnek elő ; ugyanezen dűlósirányt a Va- 
resi vaskő is mutatja, mely a mellékkőzettel concordansan van berakódva és így 
tehát megfelel egy valóságos ércztelepnek. 
A varesi vasércztelep Vares városon alul a Stavnja völgy által két szárnyra 
osztatik ; a nyugati 1100 m.-re megszakítás nélkül követhető és rajta a következő 
bányák vannak : Saskidol, Smreka és Slatina. Keleti szárnya pedig 500 m. meg¬ 
szakítással 2800 m. ismeretes és rajta csak egy pár jelentéktelen bánya van a 
drozkovai hegy tetején; a vásároznék bányászatilag értékesíthető vastagsága 3<)—60 
m. között váltakozik. A teleptömeg túlnyomólag vörösvaskőből áll és a barnavaskő 
némely helyt, a kibúvópontokon, vörösvaskővel körülvéve mutatkozik ; a vörösvaskő 
réteges, palás vaskövek, pados vörösvaskövekkel váltakoznak. A palás vörösvaskö¬ 
vek gyakran a leggazdagabbak, a pados vörösvaskövek sötétkék színt mutatnak 
és nagyobb mésztartalmúknál fogva igen keresettek. 
Következő elemzés mutatja az érczek minőségét. 
Drozkovaci 
vörös vaskő, 
Drozkovaci 
barnavaskő, Vörösvaskő Smrekáról. 
a 
b 
c 
d 
e 
(a és b főérczek, 
c, d és e 
hozagérczek.) 
Yasoxyd ... _ 
77*44 
75-84 
71-14 
71-57 
85" 15 
Mángánoxydul 
1-20 
3-33 
6-00 
3"66 
Kovasav 
12-28 
16-80 
8-97 
10-63 
2-47 
Agyagföld 
1-36 
1-76 
3-00 
3-26 
1-18 
Mészföld 
1 '01 
2-61 
0-44 
1-63 
3-42 
Magnesia 
nyoma 
nyoma 
nyoma 
Kén ... 
0-20 
0-14 
nyoma 
0-25 
0-06 
Foszfor ... ... 
0-16 
0-12 
nyoma 
0-11 
0-15 
Izzitási veszteség 
5-27 
1-51 
12-98 
6-51 
3-88 
99-98 
99-98 
99-86 
99-96 
99-97 
Bronzeni Majdantól nyugatra a földtani térképen paláozoi palákat látunk 
megjelölve, melyek észak-nyugotra húzódnak és sok vaskövet tartalmaznak. Ide 
tartozik a barnavaskőelőfordulás Krivaja mellett, a prjedori kerületben és a 
Hut-Vujaca nevű vaskőbánya. A kresevoi vaskőcsoportba való vasérczek azon lue¬ 
szekben fordulnak elő, melyek a fakóérczeket tartalmazzák és melyek márMojsiso- 
vics és Herbich geológusok részéről paláozoi lueszeknek mondattak ; a vasköveknek 
egy része a fakóérczfekvőlielyek lí. n. vaskalapját képezi. Ide tartozik : az Inac-hegyi 
bánya az Aguntei barnavaskőbánya és a vörösérczfekvőliely Borovica mellet 1 . 
4. Rézkovand a Sinjakovo hegyen Majdan mellett. 
A majdani rézkovand paláozoi palákban betelepedve Jezero helységtől 6 Km. 
nyugatra van, de nem azon széles paláozoi palavonulatban, mely Tarcintől Kljucig, 
DK-ről ENy-ra húzódik, hanem e paláknak egy aránylag kisebb feltörésében 
a Sinjakovo hegyen. E feltörés háromszögű, werfeni palák által van szegélyezve 
és több helyen quarztracliyt és diabas által átszelve. A ko vaud bányához közeled¬ 
vén mindinkább fekete kovapalákat találni, és az agyagpalák gráfitosokká lesznek. 
A rézkovandbányától a Pliva völgybe vezető fit Tankovaé faluig werfeni liomok- 
kövön és meszen halad, melyben Posydonomya Clarai, egy turbó (recte costatus 
Haueri) és egy ceratit találtatott. 
(175) 
