234 
BOSZNIA ÉBCZFEKVŐHELYEI. 
A paláozoi kőzetek czukorszemcséjű lueszekből egy színtájt képeznek, melyek 
a kresevoi meszekkel egykorúak lehetnek, mintán ugyanazon érczeket tartalmaz¬ 
zák ; egy mélyebb színtáj agyagpalákból áll. Az utóbbiak feketék és szürkefeketék, 
vékonypalásak és lágyak, kovaföld felvétele által azonban padosokká és szilárdakká 
lesznek, gráfitos agyagpala berakodásokat tüntetvén föl. Ezen agyagpalaszíntáj 
az érczvívő kőzet: pátvastelepekkel, szórványosan réz- és vaskovanddal. 
A Sinjakovo hegyen levő érczfekvőhely a Smrdelac hegység északi oldalán 
KNy-ra 400 m.-re húzódik és ezen hegyi-észben igen nevezetes rézkovandbánya van. 
Az érczfekvőhely vonulata az agyagpala-rétegekbe concordansan van be¬ 
ágyazva és eddig három hatalmas érczfekvőhely ismeretes. Rézérczekben a legdú- 
sabb ezek közül, a főérczfekvőhely, az érczvonulat fekvőhatárán; 8 meten-el feljebb 
a második igen pátvasdús fekvőhely következik; e fölött pedig ismét 18 méterrel 
magasabban egy harmadik, a feltáró pontokon vascsillámmá átváltozott ércz¬ 
fekvőhely. 
A Bosnia-bányatársulat eddig csak a főfekvőhelyeken eszközölt nagyobb 
szabású feltáró munkálatokat, melyek által a sinjakovoi rézkovandbányában KNy-ra 
280 méter hosszii vonalon dőlés szerint 30—GO méter szélességgel és 2 méternyi 
vastagságban a rézércz megvilágítható. 
5. Mángánérczek a triasformatióban. 
A mángánérczek előfordúlása e formatióban kétféle : a) a werfeni palákban 
(alsó trias) a cevljanovicei kerületben és Zdrinee mellett. 
b) A vranjkovicei töredék-fekvőhelyek. 
A werfeni palákban Cevljanovicén mutatkozó mángánérczek nagy kiterjedé- 
söknél fogva Boszniára nézve bizonyos ipari tekintélylyel bírnak. 
Mint a térképen látni, a werfeni palák Bosznia délkeleti részében nagy ki¬ 
terjedésben lépnek fel és úgy mint a többi formatiók a boszniai hegységek emel¬ 
kedési irányában DK-DNy-felé vonúlnak, több ponton mángánérczek nyomait 
tüntetvén elő. Igen nevezetes azon körülmény, hogy a bányászatilag értékesíthető 
mángánérczmennyiség csak ott találtatik, hol a werfeni pala a boszniai hegységek 
feltörési irányát elhagyja és DNy-EK-re átcsap, a mi pedig épen Cevljanovicénél 
észlelhető. 
Ezen mángánérczformaitó alapja vékonypalás, pados, márgás mész, mely a 
Ljubinában fel van tárva. Agyagpalaféle kőzetek nem mutatkoznak ; csapásuk 
24-—1 bora felé tart igen meredek keleti dőlés mellett. 
E legmélyebb réteg fölé tömeges meszek encrinitekkel rakódnak a triasmész 
typusával: közvetlen ezen meszekre következik a mángánérczformatió, mely tarka, 
vörös, zöld, sárga homokkövekből áll, gyakran jaspisrétegek kíséretében. A tarka 
palák előjövetele jellemzi a bányászatilag értékesíthető mángánérczfekvőhelyeket. 
A tarka palák hihetőleg a werfeni színtájhoz, ugyanazon rétegcsoporthoz mint a 
triasmeszek tartoznak. 
A mángánformatió tektonikájának bemutatásánál ki nem szabad felejtenünk 
a melaphyrt tufáival, mely Vares-nél és több egyéb ponton a werfeni palák szín¬ 
tájában a felszínre kibúvik. 
6. Az Ivanjskdnál ajiyschben előforduló mdngánérczeloforduldssal : 
hely szűke miatt részletesebben nem foglalkozhatunk. 
7. Az aranymosások ; 
(170) 
