BOSZNIA ÉRCZFEKVŐHELYEI. 
2:í6 
fúrólyuknak nyomait sem ; ehhez járult még a török uralom nyomása és nem lehet 
tehát csodálkozni azon, ha ily nehéz viszonyok között a vállalkozók e bányákkal 
ismét felhagytak. 
A «Bosnia’> bányatársulat ezen ősrégi bányadalom újból való megnyitása 
körűi fáradozott. 
Srebrenica részletes bányageologiai felvétele alapján kiderül, hogy az erup- 
tivkőzet Srebrenica körűi quarzpropylit tömegét képezi, melynek hossza DK-ÉNy-ra 
14 és szélessége !) Km. DK-felé ezen quarzpropylittömeg és a szegélyező agyag- 
pala a csapásirányra derékszög alatt elvágódik, mig ENy-felé több ágra oszlik. Azt 
a benyomást nyerjük, mintha DK-felé egy dislocatio a trachyttömeget elvágta volna, 
elősegítvén az eruptivkőzet felhatolását és feltűnő azon körülmény, hogy a főércz- 
telérek csapása, ezen dislocatio vonalával párhuzamos 3 hóra szerint. 
A tracliyttömeg EK-felé kristályos palák, D és Ny-felé pedig werfeni palák és 
* egy helyen meszek (trias) által határoltatik ; az eruptivkőzet tehát legalább trias- 
korúnak látszik. Dr. Tietze és Dr. Herbich urak szerint a srebreniciai propylitek 
harmadkorúak és nagyon hasonlítanak a magyar és erdélyországi zöldkőtracliy- 
toklioz. A trachyt meredek hegyoldalai éles és keskeny hegygerinczei és mélyen 
bevésett völgyei Srebrenica környékén igen festői tájképet nyújtanak. A kőzet 
kristályos földpát-alapanyagból áll, melyben quarzszemek, szarúfényle és vörös¬ 
barna vagy zöld csillám, továbbá apatitoszlopocskák és vascsillámkristályok mu¬ 
tatkoznak. 
A kőzet vegyi összetétele a következő : 
Kovasav ... 
65-4-2 u /c 
Agyagföld . ... 
17-70 
Vaséleg ... ... 
5-50 
Mész ___ _ 
3-38 
Magnesia ... ... 
1-76 
Izzitásivesztezég ... 
1-07 
Alkaliak .... ... ... 
•5-17 
100% 
E kőzetek nagy részében kénkovandok vannak behintve. 
Az ércztartalmú trachyt (quarzpropylit, zöldkő) szürke és kékes zöld, részben 
piszkos vagy vörösbarnás földpátanyagot képez. 
A válfajok legtöbbje savakkal pezseg, és az eleinte tömeges trachytban 
elmállás következtében a golyós és pados elválás is jut érvényre. 
A hatalmas Kállaytelér vidékén Srebreniczán alul a Kreseviczában mint 
pados, a felszínnel párhuzamosan rétegzett kőzet tűnik elő, és a palákkal való érü¬ 
lésen oszlopszerű elválást is látni. A fekete érczmentes trachytokat szálban állóan 
ritkán találni, alapanyaguk felsites, és e kőzet a Gutinhegven Kapnikbánya fölött, 
Szatmár megyében előforduló tracliytra emlékeztet. 
A trachytfeltörés nyugati és északnyugati szélét a Srebrenicza mellett hatal¬ 
mas trachyttufák szegélyezik. 
A «palák», quarzit- és valóságos csillámpalák, öregebb sötét és még meg 
nem határozott korú paláozoi agyagpalák. A quarzitpalák tökéletesen azonosak a 
magyar, erdélyországi és a bukovinai Kárpátokban előforduló quarzitpalákkal és 
(178) 
