238 
BOSZNIA ÉRCZFEKVŐHELYEI. 
és krivi brieg trachytnyergen, úgy mint a Hsai propylitbegységen 3000 méterre 
követhetők. 
Ezen a részen a telérvonulat két főtelér, a Kállay- és Andriantelérek által 
szegélveztetik ; az utóbbin túl délkeletfelé nevezetes telér nem ismeretes. 
E két főtelér több haránttelérszakadás által van gyakran egybekötve; ezek 
közt a legnevezetesebb a <<Würtemberg-herczeg-telér». A két főtelér egész hosszá¬ 
ban, tekervénves csapásiránynyal vonul és délnyugaton az Andriantelérrel, észak¬ 
keletfelé pedig a Kállaytelérrel egyesül. A telérvonulat szélessége ez által két részre 
osztatik; az északnyugati részen négy ily haránttelérszakadás ismeretes. 
A ((Wüi’temberg-herczeg-x és az « Andrian-telér» között csak két, kevés neve¬ 
zetességgel biró liaránttelér van. 
ÉK-felé e hatalmas telérvonulat ugyanazon csapásiránynyal a trachyttól 
átmegy az agyagpalába, de csak kis távolságra, miután 21—22 bora szerinti csa¬ 
pással a palákban előforduló telérek által elvágódik ; ezek közül a legfontosabb az 
(•Albert Rothschild-telér». Ezen főharántteléren is mutatkoznak telérszakadások, 
melyek a főtelérrel gyakran egyesülnek. 
Valamennyi telér a Saska rjekában északkeleten végződik. 
A kvarai főtelérvonulatot félbeszakító telérek csapása 21 és 22 bora szerint 
észleltetett és pedig párhuzamos vonalban azon tengelyiránynyal, melyben a bosz¬ 
niai réteges kőzetek redőzése megfigyelhető. 
Ezen telérhasadékok tehát valószinüleg törési vonaladat képeznek, melyek az 
agyag és quarzitpalák redőzése folytán jöttek létre éskitöltésök a közel levő tracliyt 
hasadásaiban feltóduló ásványsolutiókra vezethető vissza. 
A főtelérek megtartják a párhuzamos csapásirányt 4000 méternyi vonalon. 
A Kállaytelér tölteléke a bányákon talált darabok szerint szilárd, szürke 
quarz, mely legyezőalakú markasit által át van szőve ujjnyi vastagságú ólom- és 
horganyfényletöredékkel; mint fiatalabb ásványok barna- és mángánpát mutat¬ 
koznak. 
A maradványok elemzése azt eredményezte, hogy a Kállaytelér ólomfénylés 
ezüsttartalomra nézve a sebreniczai bányadalom érczei között a dúsabb. 100% 
ólomérczben van 25% ezüst. 
A Kállaytelér harántszakadásaiban a töltelék egy meglehetős szilárd hala- 
vány propyht, mely keresztül-kasúl érczes erekkel át van szőve, ezek horganyfényle, 
vaskovand, ólomfénvle és bamapátból állanak. 
Becslés szerint a meddő telérkőzet eltávolítása után 40% nyers érez maradna, 
ez pedig 10% darabérczet és 90% zuzóanyagot szolgáltatna. 
Legdúsabbak ezüstben az «Andrian»-telér érczei; a régi evésekben talált 
ólomfényle-maradvánvok l - 2% ezüstöt 69% ólom mellett adtak. 
A (cWürtemberg herczeg"-telér a trachytban 2600 méterre követhető, a 
telértöltelék túlnyomólag elmállott propyht, mely ólomfényle által hálózatszerűén 
át van szőve ; a telér középső szakadásában a töltelék inkább horganyos, tömör, 
barna horganyfényle, párhuzamos, vékonyréteges és durvaleveles ólomfényiével 
váltakozik; egy kis hasadásban a horganyfényién narancssárga kéncadmium (gree- 
nockit) is találtatott. A «Szlávy»-telér déli szárnyán mutatkozó hányókon ólmos 
zuzóanyagot nagy mennyiségben találni; gyakran borsónagyságú ólomfényleszemek 
egy igen kemény, szürkefehér quarzba vannak behintve. Az ólomfényiét tartalmazó 
( 180 ) 
