BOSZNIA ÉRCZFEKVŐHELYEI. 
241 
Az érczvegyítés haszna 1550-ben még nem volt ismeretes; ugyan ezen évben 
egy olvadási campagne 5—7 óráig tart, és 1551-ben Kuttenbergen 33% ezüstvesz- 
tességgel olvasztanak. 
1552-ben háromlatos ezüstérczek Bleistadtban nem váltatnak be; ebből azt 
látjuk, hogy a srebreniczai bányászat másodízben oly időszakban hagyatott fel, 
melyben a bányatan igen alacsony fokon állott, tehát a XYI. század elején. 
A bányászat és kohászat ezen álláspontja mellett szászországi bányászok a 
srebreniczai bányákat a XYI. század kezdetén a völgyek talpjain alul vették műve¬ 
lésbe ; a kezdetleges segédeszközök mellett a vizek legyőzése nem sokára lehetet¬ 
lenné vált, szintúgy a kellő légcserének fenntartása. 
A főtelérek, a meddig könnyen hozzáférhetők, le vannak fejtve és a völgyek 
talpja alatt, vagy a hegység belsejében levő érczközök csakis hosszabb altárnák 
által nyithatók meg. 
Ehhez a szászoknak úgy a segédeszközök mint a pénz hiányzott, mivel elmu¬ 
lasztották a bányászat fénykorában ezen altárnamíveleteket megkezdeni; és ehhez 
járulván még a törökök invasiója, nem csodálkozhatunk azon, hogy a bányák újból 
felhagyattak. 
A srebreniczai ezüstbányászat értékét illetőleg szerző az elősoroltak alapján 
következőleg fejti ki nézeteit : 
Srebreniczán ezüsttartalmú, a csapás szerint nagy kiterjedésű ólomfényletelé- 
rekkel van dolgunk, melyek nagy kiterjedésűknél fogva bátran állíthatók Európa 
nagy érczbányászatai mellé ; de láttuk azt, hogy a régiek hiányos segédeszközeikkel 
e teléreket csekély mélységig lefejtették. 
Nincs bányászat a föld kerekségén, a melynél be volna bizonyítható, hogy 
valóságos telérek ily nagy kiterjedés mellett csekély mélységben már kiékelődnének, 
sőt ellenkezőleg, ezek inkább 590 méter és ennél nagyobb mélységben, a mi 
Srebreniczán még korán sincs elérve, érczben dúsabbak. 
A régiek Srebreniczán a csapás irányában számos telért lefejtettek, ezeknek 
mélységébe azonban nem igen birtak jutni, miután a telérek nagy része a ívvarai 
hegység nyergén, a hegység belseje felé ellenlejtősen meredeken dűlve kibúvik. 
A bányászati tudomány szerint tehát feltehető, hogy Srebreniczán egy nagy 
érczmelység még érintetlen, mely nézetet több kiváló szakember vall. 
Bányamérnöki felmérés szerint egy mélyebb altárna szája Gradina hegység 
mellé esnék, 2300 méter hosszú lenne, és megüti a «Kállay-», «Andrien-», «Kva- 
rac» és főliaránttelért, 326 méter mélységet behozván. 
Patera elemzései szerint a srebreniczai érczek ólom- és ezüsttartalma a 
következő: 
Fémtartalom 100 kg. érczben vagy marában 
ólom 
53 
65 
58-50 
62-4 
ezüst 
Kállay-telér 
Andrian-telér 
Kvarai-telérek__ 
Vegyes-telérek 
0-133 
0-138 
0-106 
0-137 
9. A régi aranybányák a Vratnica planinán, a Rosinj és Radovina hegyen 
és a Zlatan patak mellett. 
Földtani Közlöny, XVIII. köt. 1888. 
(183) 
16 
